274 Dí SZÁDECZKY GYULA 



nem ikrek és jó hasadást mutatnak, a mi ritka a mikroklinoknál. Oli- 

 goklasandesin és andesin csak ritkán és rendesen pusztuló félben akad 

 e kőzetben. Némelykor ez utóbbiak mikropegmatitosan vagy myrme- 

 kitesen összeszövődnek mikroklinnal, vagy pikkelyes hálózatot alkotnak, 

 melynek igen apró részecskéit nem annyira az elsötétedés, mint inkább 

 a különböző fénytörés segítségével lehet megkülönböztetni. Ezekben az 

 átalakulásra valló szövedékekben apró klinozoisit szemcsék, továbbá 

 quarc is megjelenik. A basisosabb földpátok régibb származásúak, részben 

 az amphibolok előtt váltak ki és bennük az epidot minthanemcsak 

 átalakulási termékként, hanem zárványul is előfordalna. 



A //^arcnak igen alárendelt szerepe van ebben a kőzetben, a 

 mennyiben többnyire a földpátokba zárt apró szemek vagy parányi, 

 némelykor kifiialaká metszeteket formálnak. A 0S2 mm-nyi quarcszemek 

 már a legnag} 7 obbak közé tartoznak. Apró folyadék zárványokat, mozgó 

 libellákkal, melyek utólagos injectió jellegét mutatják, ezekben a pici 

 quarcszemekben is találunk. 



A földpát és amphibol mellett e kőzetnek harmadik uralkodó 

 ásványa az epidot, a melyik az előbbiek zárványaként is bőségesen elő- 

 fordulván, a kristályosodás sorrendjén láthatólag megelőzte azokat. Az 

 epidot világos sárgászöld színű, többnyire (M2, csak ritkán 1 mm-nyi 

 oszlopkákat és apró szemeket alkot, melyek az egész kőzetben el van- 

 nak terjedve, sőt helyenként ezek szemcsés halmaza válik uralkodóvá. 

 Az oszlopkák rendesen legömbölyödött lapokkal végződnek, de egészben 

 véve nagyobb részüknek — a nagy fajsúlyukra visszavezethető korai 

 kristályosodásuk következtében — idiomorph alakja van. Zárványként 

 bennük gyakran igen apró sphenszemcséket találunk. Az alább kö- 

 vetkező optikai tulajdonságaik alapján a klinozoisiteh'hez sorozandók. 

 Positivus jellegűek, habár tengelynyílásuk majdnem 90°. Úgy az >t,,-re, 

 mint az n p -re merőleges metszetben kettős törésük majdnem olyan 

 nagy, mint a mikroklinok kettős törése // TO -re merőleges metszetben, 

 úgy hogy kettős törésük n g — ftp=0'011-re becsülbető, ennek megfelelő- 

 leg kettős törési színök O - 03 mm vastag csiszolatban n in -xe merőleges 

 metszetben sárga. Vannak azonban ilyen sárgaszínű metszetekben ibolya- 

 színű részek zöld maggal, tehát a rendesnél kétszer erősebb törésű, 

 epidotnak megfelelő foltok is. Az apró haránt metszetekben a (Oul) 

 szerint való hasadás többnyire észlelhető, az (100) szerinti azonban 

 g\akran nem. C—n p szöglete mindig kicsi (°2° körül), de majd az 001 100 

 tompa, majd hegyes szöglete felé esik. Pleochroismusa alig észlelhető. 

 Barnásveres bioiil nagyon kis mennyiségben és egészen szabály- 

 talan alakban van e kőzetben és gyakran sphen tapad hozzá. 



Magnetit és ilmenit sincs nagy mennyiségben, habár több van 

 belőlük, mint a biotitból és egyenletesebben van elterjedve az egész 



