ADATOK A HIGEGSZAMOS KRISTÁLYOS PALÁINAK ISMERETÉHEZ. u 27b 



kőzetben. Az ilmenit gyakran széthasadozik és levelei között serpentin- 

 féle termék jelenik meg vagy némelykor sphennel van összenőve. 



Haematit igen kis mennyiségben van és pedig vagy a magnetitok 

 szélén vagy apró pikkelyekként szabadon. 



A sphen is nagyon gyér és apró, habár elég egyenletesen eloszlott 

 ásványa e kőzetnek. 14 mm hosszaságú, az epidotnál sötétebb zöld- 

 színű rhomboéderes képű kristálykákat vagy kristálypárokat is alkot. 



Nagyon ritka, a sphennel világosabb színű és apró töredékekben 

 található ásványa a zirkon. 



Az apatit szintén nagyon alárendelt szerepet játszik. 



A leírt amphibolithoz hasonló, de jóval világosabb szílű és epi- 

 dotban gazdagabb, zöld rétegeket tartalmazó kőzetet találtam még a 

 villamos teleptől a riskavölgyi gáthoz átvezető nyakon. Ebben a kőzet 

 ben azonban már szemalakú — és nem repedés töltelékként szereplő — 

 calcit is előfordul, az ampbibol kevesebb, mellette diopsid is van, a 

 földpátok pedig tisztán sarjadzó, xenomorph alakúak. 



A részletesen megvizsgált három fajta kristályos pala közül tehát 

 ennek van legtöbb üledékes charaktere, mely származást az előfordulási 

 körülmények is kétségtelenné tesznek. Olyan, anyagában gyorsan vál- 

 tozó üledékes képződménynek kell ezt tartanunk, melyre utólagos átkris- 

 tályosodásánál a kőbánya hatalmasabb injectiós tömege lényegesen 

 hatott. A mikroklinföldpát minden valószínűség szerint ennek a terméke. 



Ezzel kapcsolatban megjegyzem, hogy a Hideg-Szamos alsó szaka- 

 szában tisztán eruptivus származású amphibolit is van. A Hideg-Szamos 

 község mellett levő amphibolit külső megjelenésében is hatalmasabb 

 tömzsnek látszik. Ennek részletes megállapítása azonban jelenlegi fel- 

 adatom körén kívül van. 



Végeredmény. 



Az előbbiekből kitűnik, hogy a hidegszamosmenti kristályos palák 

 sokkal változatosabb sorozatból állanak, mint azt eddig hittük, hogy az 

 albitgneisz, ezeknek egyik fontos tagja, érdekes fajtákkal van itt kép- 

 viselve, mellette biotitos mikroklinos gneisz, pegmatit, klinozoizitos 

 amphibolit is van változatos társaságban. Ezeknek képződése részben a 

 központi gránittömegével megegyező magmára vezethető vissza. 



A gyalui havasok kristályos paláinak képződéséről azt kell tar- 

 tanunk, hogy azoknak legnagyobb része eredetileg közönséges üledék 

 volt, melybe a központi nagy gránittömeg intrusiójával kapcsolatban, 

 származásra nézve azzal megegyező injectiók nyomultak. Az eredeti üle- 

 dékeknek utólagos átkristályosodása lényegileg eme injectióknak és ezzel 

 kapcsolatos folyamatoknak a következménye. Nem adhatom elő itt 

 azokat az okokat, melyeknek alapján valószínűnek tartom, hogy ez a 



