ADATOK A HAZAI PYRIT KRISTÁLYTANI ISMERETÉHEZ. 277 



ő szívességéből jutottam ez anyag birtokába, melyet kristálytani vizsgá- 

 latra azért találtam érdemesnek, mert kristályai egyrészt erre alkalmasak 

 voltak, másrészt pedig különösen azért, mert kristálytani szempontból 

 mindezideig egyáltalában nincsenek ismertetve. Vizsgálataim eredményét 

 a következőkben foglalom egybe. 



Ezt megelőzőleg szükségesnek tartom előre bocsátani, hogy a Kaza- 

 nesd vidékén előforduló pyrit első vizsgálója Stur volt, 1 a ki azonban annak 

 csupán geológiai előjö vételére, kiterjedésére és a társaságában lévő réz- 

 ércekre volt tekintettel. Bányászásával csak újabb időben foglalkoztak 

 behatóbban, midőn t. i. a hazai vegyi ipar föllendülésével a pyrit ke- 

 resett érccé vált. Ennek tulajdonítható, hogy itteni előfordulását nagyobb 

 érdeklődéssel és fokozott figyelemmel kezdték kutatni. E kutatások álla- 

 pították meg, 2 hogy ez terjedelmes fészkek és tömzsök alakjában a 

 iliabásban és a quarcporphyrban fordul elő úgy Kazanesden, mint annak 

 környékén: Csungányon, Almásele n, Almásszelistyén stb. 



A vizsgálat alapjául szolgáló kristályok az imént elsorolt két első 

 lelethelyről erednek, a melyekből mindössze 12 darabot mértem és pedig: 

 hármat Csungányról és kilencet Almáséiról. 



1. A csungányi pyrit szürkéssárga színű, vaskos érctömeget alkot, 

 melyben a kristályok csak kisebb-nagyobb fészkekben vannak, és pedig 

 gyakran igen szépen kifejlődve. A kiszabadított kristályok legnagyobb 

 része igen törékeny, málló, mely tulajdonságuk miatt a vizsgálatnál 

 különös óvatosságot igényeltek. De akadtak helylyel-közzel teljesen ép 

 megtartású kristályokat magukba záró fészkek is, melyekről behatóbb 

 vizsgálatnál kitűnik, hogy azok apró, finom quarckristálykákkal vannak 

 behálózva. Valószínűleg ez az oka annak, hogy a benn ülő kristályok 

 a többieknél keményebbek, mert a kovasav a fészkek környékének egy 

 részével ezeket is infiltrálta. Ezt igazolja a kristályoknak az alábbiak- 

 ban közölt vegyi összetétele is. 



E lelethelyről való kristályok általában véve aprók, amennyiben 

 átmérőjük 0*2— 04 cm között ingadozik; igen fényesek, de formákban 

 szegények. Két tipust lehetett rajtuk megkülönböztetni, nevezetesen: 

 hexaéderes és pentagondodekaedéres tipust. 



A hexaéderes termetű kristályok az átvizsgált anyagban a leggya- 

 koriabbak, melyek vagy egyszerűen csak hexaéderek, vagy ennek okta- 



1 Stur D. : Die geologisehe Bescbaffenheit der Herrscbaft Halmágy ini Zarán- 

 der Komitate in Ungarn. 497. 1 (Jahresb. der k. k. Geologischen Reicdisanstalt. 1868. 

 XVIII. köt. 4. füz.) 



2 Dr. Papp K. : Alvácza és Kazanesd vidéke Hunyad vármegyében. b4 — 95. 1. 

 I A. magy. kir. Földtani Intézet évi jelentése 1903.) 



Lackner A. : A kazanesdi kénkovand-bánya Hunyad vármegyében. (Földtani 

 Közlöny XXXIV. köt. 399. old.) 



