29-2 



D' LIFFA AURÉL 



illetőleg megjegyezhető, hogy egyik lapja háromszögbe összefutó s a 

 {211} éleivel egyközes rostozást tüntet fel, a mely oly finom, hogy 

 szabad szemmel alig, csupán a goniometer távcsövével vehető észre. 



Az alárendeltebb formák közül legjobb reflexeket adtak a (22 1) 

 triakisoktaéder és a pyriten legelőször HELMHACKER-től észlelt 1 77- {532] 

 dyakisdodekaéder lapjai. Ez utóbbi, — a mennyire Schmidt 2 Goldschmidt 

 és Philipp, :í Mauritz 4 idevágó munkái s a jelen észlelésekből is követ- 

 keztethető. ■ — a porkurai pyritnek egy igen gyakori alakja, épp úgy, mint 

 a -(321) dyakisdodekaéder is, a melynek igen keskeny fényes lapjai 

 kis felületüknél fogva már 'jóval halaványabb reflexeket adtak. 



E formákon kívül két oktansban két meglehetősen széles lappal 

 van meg az -{544] dyakisdodekaéder, a mely a 021.211] és 1 112.111] 

 övekben volt mérhető s indexét ennek alapján közvetlenül az öv- 

 viszonyból állapíthattam meg. 



E formát illetőleg meg kell jegyeznem, hogy azt a porkurai pyriten 

 már Mauritz is említi, 5 sőt néhány szögértékét is közli, azonban a 

 formák jegyzékébe nincs fölvéve. Lehetséges, hogy Mauritz ezt az 

 alakot ritkább voltánál fogva kétségesnek találta s a biztosak jegyzékéből 

 kihagyta. Ha azonban tekintetbe vesszük az említett két övben való 

 helyzetét, alacsony tengely metszéseit és a mért szögértékeknek kielégítő 

 megegyezését a számítottakkal, nincs ok arra nézve, hogy e formát a 

 p} r ritnek biztosan meghatározott alakjai közé ne soroljam. 



A talált szögértékei a következők : 



E formának positiós szögeit és megfelelő többi segéd értékeit a 

 következő táblázat foglalja magában: 



1 Eelmhackbr: J'yrit von Waldenstein in Kárnthen (Tschermak's Miner. 

 Mitth. 1876. 13 24. 1.) 



- Schmidt Sándor: I. c. 88 — 00. 1. és Zeitrsch. f. Kryst. XIX. köt. 59. 1. 



:: QoLDBCHMIDa és Pw tt.tp p ; J. c. 386, 1. 



1 Mauritz Béla. I. c. 359. 1. és Zeit. für. Kryst. XXXIX. köt. 358. L 

 5 I . <■ 301. 1. 



