ADATOK A HAZAI PVR1T KRISTÁLYTANI ISMERETÉHEZ. 29M 



A negativus formák közül föllép e kristályon a 7r{l20j negativus 

 állású pentanondodekaéder, a mely összesen nyolc lappal van kifej- 

 lődve. Mint az előző kristályokon, úgy itt is keskeny, többé-kevésbbé 

 érdes felületű csík alakjában van meg. Szögértéke négy esetben volt 

 mérhető, melyek közül a számítottal kettő vágott egybe a legjobban, a 

 mint ez a 282. lapon egybe foglalt szögtáblázatból is látható. 



Az eddig ismertetett formákon kívül végre még két negativus 

 állású pendagondodekaédert is észleltem, melyek két oktansban két-két 

 lappal varinak szimmetrikusan elhelyezkedve, nevezetesen az [100.010] 

 és az ennek megfelelő negativus ivrészen. Kiszámítva talált szögérté- 

 keikből a tautozonális egyenlet alapján indexeiket. 



az egyik forma részére a = n (140) 

 a másik « « « = 7r{470}-t nyertem. 



Mind a két alaknak megfelelő positivus állású felese t. i. a tt {410} és a 

 7r{740) már régibbb idő óta ismeretes, 1 sőt az első, a hazai pyri tekén 

 se ritka. 2 A fönti negativusoknak vett henn'ederek közül ellenben eddig 

 csak a - { 1 40) ismeretes, a melyet Cathrein 3 a Monzoni hegy pyritjén 

 észlelt. A 7i (470) pentagondodekaéder a pyriten eddig ismeretlen. A biz- 

 tosan megállapítható formák közé azonban nem sorolhatom, mivel egy- 

 részt a lapok igen kicsik és reflexeik ennélfogva igen gyöngék, másrészt 

 pedig, mert az indexeikből visszaszámított szögértékeik az észleltekkel 

 szemben nagyobb eltérést mutatnak. 



A III. tipus egy pentagondodekaéderes termetű kristálynak töre- 

 déke, melyen az uralkodó 7: (210) positivusnak vett pentagondode- 

 kaéderen kívül, mint alárendeltebb formák az oktaéder, a {211] del- 

 toidikositetraeder és a {221 } triakisoktaéder vannak egy-két lappal 

 képviselve. 



Végül kedves kötelességemnek tartom, hogy e helyen is hálás 

 köszönetet mondjak első sorban dr. Schafarzik Ferencz műegyetemi nyilv. 

 r. tanár úrnak, a miért intézetének műszereit ismert szívességével ren- 

 delkezésemre bocsátotta s megengedte, hogy vizsgálataimat labora- 



1 V. ö. Dana E. S. : The system of Mineralogy. New-York 1892. 84. 1. 

 Dr. Hintze C. : Handbuch der Mineralogie Leipzig, 1900. I. köt. 715. lap. 

 Dr. Muauritz B. : Pyrit Foinicáról (Bosznia) [Földtani Közlöny. 1905. 



XXXV. köt. 484—491. 1. (537 544).] 



2 Lásd Zimányi K. : 1. c. 105. lap és Zeitsch. f. Kryst. 39. köt. 138. 1. 



:{ Catheein : Beitráge zür Mineralogie Tirols. (Mineralogische und petrogr. 

 Mittheilungen. 18S9. 10. köt. 39ü. lap. 



