294 V>\ PAPP KÁROLY 



tóriumában végezhessem, másodsorban Dr. Lőrenthey Imre tud. egye- 

 temi tanár úrnak és dr. Papp Károly geológus úrnak, a miért szívesek 

 voltak az anyagot vizsgálataim céljaira átengedni. 



[Készült a kir. József műegyetem ásványtani laboratóriumában.] 



ALMÁSSZELISTYE ÉRCTERMŐ VIDÉKE HUNYAD 

 VÁRMEGYÉBEN. 



Dr. Papp KÁROLY-tól. 

 (A VII. táblával.) 



Arad- és Hunyad vármegyék határos részein, a Maros és a Fehér- 

 Kőrös között, az eruptivus kőzeteknek hatalmas vonulata tárul elénk, 

 mely úgy kőzettani, mint bányászati szempontból érdekes viszonyokat 

 mutat. Ez a vidék mintegy ütköző pontja a Pojána-Euszka, a Hegyes- 

 Drócsa, az Erdélyrészi-Érchegység és a Biharhegység vonulatainak. 

 Kőzetek tekintetében legváltozatosabb ez a vidék Almásszeli stye, Almáséi 

 és Kazanesd között, s ugyanitt van a leggazdagabb érctermő vidék is. 

 Kazanesd ma már élénk bányászat középpontja, hol különösen a kén- 

 kovand igen jól füzet, Almáséi gyönyörű telérei is föl vannak tárva 

 pár év óta, és tetemes mennyiségű chalkopyrit van fejtésre előkészítve; 

 Almásszelistyén azonban még csak a geológus szeme sejtheti azt a 

 gazdagságot, a mi a telérek mélyében rejtőzik. Úgy Kazanesd, mint 

 Almáséi bányái egy évtized óta, szemeim előtt keletkeztek, óhajtom, 

 hogy jelen cikkem Almásszelistye érces teléreire is reáirányítsa az 

 érdekeltek figyelmét. 



I. Kőzettani viszonyok. 



A szóbanforgó vidéket tisztán eruptivus kőzetek alkotják ; üledék- 

 nek - - a diluviális törmeléken és agyagon kívül — itt híre hamva 

 sincs. A Maros-Kőrös közének nyugati részén, a kristályos palák terü- 

 letén, a legjellemzőbb eruptivus kőzet a diorit, viszont kelet felé, az 

 Erdélyrészi-Érchegység szirtes meszeinek és kárpáti homokköveinek a 

 vidékén, a melafir-féle kőzetek adják meg a jelleget; míg a kettő 

 között, Arad és Hunyad vármegyék határos részein a diabas az ural- 

 kodó kőzet. 



