ALMÁSSZELISTYE ÉRCTERMŐ VIDÉKE HUNYAD VÁRMEGYÉBEN. 295 



1. Diabas. Almásszelistye környékének alapkőzete a diabas, melyet 

 először Stub Dénes írt le 1868-ban 1 clioritische Gesteine néven. 

 Petrografiailag helyes néven először Doelter tanár 2 írja le a követ- 

 kező sorokban: «Zwischen Cserbia und Zám-mik scheint aufier Diorit 

 auch Porphyr und Melaphyr (Diabas) vorzukommen. Aber auch dichte, 

 schwarzgrüne aphanitische Gesteine kommen daselbst vor, die aus 

 Plagioklas, Orthoklas, Augit, Cblorit und Grünerde bestehen. Sie sind 

 vielleicht dem Diabas zuzurechnen.» Később, 1878-ban, Koch Antal dr. 

 egyetemi tanár írta le részletesen a diabasokat is, azon a kőzetanyagon, 

 melyet Lóczy Lajos dr. egyet, tanár, akkorában földtani intézeti osztály- 

 geológus, gyűjtött a Maros-Kőrös közén. Kouh Antal a diabasokról a 

 következő pregnáns összefoglalást" írja: «Diabasjaink általában véve 

 aprószemű, vagy egészen tömör (aphanitos) szövetűek és sötétzöld 

 színűek ; ennélfogva, kivált ha szinök is sötétszürkébe hajlott, korábban 

 majd a malefirokhoz csatoltattak, majd diorit, majd diabas-aphanitek- 

 nek vétettek, csakis a górcsövi vizsgálat az, mely valódi természetüket 

 kétségtelenül föltárj a. » Legújabban aztán Rozlozsnik Pál állami geoló- 

 gus, a modern kőzettani állásponton, nagyon alapos és kimerítő tanul- 

 mányban dolgozta föl a Maros és Kőrös közének eruptivus kőzeteit, s 

 ebben a munkájában 4 a diabasok változatait is leírta. Megemlítem még, 

 hogy Pinkert Ede, műegyetemi tanársegéd a szomszédos Bulzai hegy- 

 ség eruptivus kőzeteiről 5 írott doktori értekezésében hasonló diabaso- 

 kat sorol föl. 



A szóbanforgó vidéken típusos diabast találunk a mellékelt térkép 

 északnyugati csücskén túl, a Mikanesd határában levő Kereszthegy 

 (Vrf. Krúcsi, vagy La Ruga) 599 méteres pontján. Hamuszürke színű, 

 középszemcsés kőzet ez, melyben a mésznátronföldpát és a vöröses 

 barna színű augit világosan fölismerhető. Az augit apróbb kristályai, 



1 Die geologische Beschaffenlieit der Herrschaft Halmágy im Zaránder 

 Komitate in Ungarn. Von D. Stur. Jahrbuch der k. k. geol. Reichsanstalt, 1868 

 18. Bd., 4. Heft, pag. 478. 



2 Aus dem Siebenbürgischen Evzgebirge. Von Dr. C. Doelter. Jahrbuch d. 

 k. k. geol. Reichsanstalt, 1874 "24. Bd., 1. Heft, pag. 24. 



:t A Hegyes— Drócsa — Pietrosza hegység kristályos ós tömeges kőzeteinek, 

 valamint Erdély néhány hasonló kőzetének is petrographiai tanulmányozása. Kürthy 

 Sándor tanársegéd és Primics György okleveles tanárjelölt közreműködésével végezte 

 dr. Koch Antal egyetemi tanár. Földtani Közlöny, VIII. 1 878 Budapest, 196. old. 



4 A Maros-Kőrös közének eruptiós kőzetei Arad és Hunyad vármegyék hatá- 

 ros részein, Rozlozsnik PÁLtól. Földtani Közlöny, XXXV. köt., 1905, Budapest, 

 465 — 471. oldalakon. 



5 Adatok a Bulzai hegycsoport eruptivus kőzeteinek ismeretéhez. Pinkert 

 EDÉtől. Földtani Közlöny, XXXVII. kötet, Budapest, 1907, 224—227. oldalakon. 



Földtani Közlöny. XXXVIII. köt. 1908. 21 



