ALMÁbSZELISTYE ERCTERMÖ VIDÉKE HUNYAD VÁRMEGYÉBEN. S297 



páthoz képest. Plagioklasa majdnem teljesen üde, csak egyes repedések 

 mentén kezd bomlani. Határos ezzel a 



5. Gabbro-porfirit. A templomtól északra menve, a Kolibi árokba, 

 illetőleg innét az 552 m. magas Grujul-Urzuluj tetőre, a durvaszemű 

 gabbrót apróbb szemű zöldes-szürke kőzet váltja fel, melyet Rozlozsnik 

 barátom amfibolosodott gabbró porfiritnak minősített, s említett munkájá- 

 nak 457 oldalán részletesen le is írt. Ebből csupán annyit említek, 

 hogy a sötétszürke kőzet alapanyaga finoman holokristályos és 1 — 2 mm. 

 hosszú üveges plagioklastól, ritkán uralitos diallagtól porfiros. Neve- 

 zetes, hogy plagioklasaik gyakran több részre széttörtek, részeik egy- 

 mástól eltolódtak, s a repedésekbe amfibol tűk nőttek be. Némelyik 

 egyén a periklin törvény szerint 50 ikerlemezt is mutat, a mi nyilván- 

 valóan dinamometamorfózis eredménye. 



6. Granitit. A Hegyes-Drócsában, a miként ezt Koch Antal tanár, 

 említett művének 165. oldalán kifejtette, a biotit tartalmú amfibolos 

 gránitok uralkodnak, és így ezek a Vogesek és a déltiroli Predazzo 

 gránitjaival egyeznek. Ezek az amfibolos granititek a Hegyes-Drócsából 

 kelet felé a Maros mentén egész Kaprióra, illetőleg Soborisn vidékéig 

 terjednek, hol ezeket Pinkert Ede (id. műve 217. oldalán) még meg- 

 találta. Zámtól kezdve azonban a granititekben nincs többe amfibol, 

 legalább eddigelé egy példányban sem találtam. A szóban forgó vidéken 

 típusos granititet találtam Almásszelistye és Mikanesd határán, a Baj- 

 sásza völgy torkolatán, a hol hatalmas padjai láthatók. Kristályos szem- 

 csés, közepes szemnagyságú kőzet, mely húsvörös földpátból, zsiros 

 fényű quarcból és fekete biotit pikkelyekből alakult, s így vörhenyes 

 szürke színe van. Ennek a típusnak a mikroszkópiumi képe Rozlozsnik 

 barátom szerint a következő : «földpátja bontott ortoklas és plagioklas 

 sok zárványnyal, vashidroxiddal festve ; gyakran bomlott, muszkovit, 

 kalcit s kaolinná, mihez még kevés quarc is járul. Biotitja, a hol ép, 

 ott meroxénhez hasonlít. Zárványa zirkon és apatit. Gyakrabban el 

 van bontva, vagy csak elhalványodott ; ritkábban chlorittá bomlott, a mi 

 mellett titán tartalma leukoxén alakjában vált ki. Van benne magnetit, 

 titán tartalmára mutat az itt-ott keletkező leukoxén. Bő quarcában sok 

 gáz- és folyadékzárvány van, itt-ott libellával. Szövete hipidiomorf és 

 az aplitos szerkezet felé hajlik, á mi bő quarc tartalmából magyarázhatók 



7. Aplit. A granititnek biotit és plagioklas tartalma csökkenvén, 

 csaknem biotitmentes, aplitos-panidiomorf szövetű aplittá alakul. Az így 

 keletkezett aplitos granitit Almásszelistye vidékének a legelterjedtebb 

 kőzete. Ettől teljesen elütő aplitot tatáltam a mellékelt térkép keleti 

 szélén túl, a Grujul Urzuluj 552 m. teteje alatt, a gabbró és a quarc- 

 porfir közé ékelődve. Ezt a cukorszerü kőzetet, melyben andezin-oligo- 

 klas földpát, halaványzöld amfiboloszlopok, borsárga rutil mikrolitok, 



21* 



