302 



Dí PAPP KAROLY 



Valószínűleg ugyanennek a telérnek a kibukkanása a Válea-maréban levő 

 (5.) alsó telérsorozat is, úgy, hogy föltételezhetjük, hogy ez a telér, bár 

 vetődésekkel megszaggatva, mintegy 500 méter hoss?aságra nyúlik. 



3. A Kolibi-árok föltárása, a gabbro és a quarcos porfir határán, pyrit 

 és sphalerit ásványokat mutat. Sajnos, hogy az árok csuszamló oldalán 

 nagyon bajos a föltárás, mert a lezuhanó törmelék csakhamar össze- 



2. ábra. A goronyilori réztartalraú telér föltárása. 



roppantja az ácsolatokat. A 3. ábrán látjuk a Kolibi-árok föltárását, a 

 bedőlt tárna gorcával. 



Sti. A Kolibi-árok cinkbányájától délkeletnek a hegyoldalon fehér 

 aplitos quarclisztben pyrittel kitöltött erek mutatkoznak. 



4. A Sztanyásza nevű árokban van a vidék legészakibb föltárása. 

 Ez az árok a Sztrimbu-völgyből nyugatnak ágazik ki, s az elágazástól 

 300 méternyire s e fölött 50 méterrel gazdag ércesedés van. Az árok 

 hosszában hajtott tárna a telérkereszteződésen szép cink- és rézércet 

 ütött meg. A telérek iránya 22 h ö és 2 h között van, a zöldkövesedö 

 diabasban. Ezzel kapcsolatban említem a 



