304 re PAPP KÁROLY 



d-2 h 70° DNy dűlésű pyrit-eret mutat, a mely 15— 20 em. vastag. A keleti 

 tárna ellenben erre merőleges télért láttat, mert ez 3 h 7° irányban DK- 

 telé dűl. Bár vékony a tölteléke, mégis figyelmet érdemel, mert lehet- 

 séges, hogy alaposabb föltárás a 2. sz. goronyilori és az 5. számú vále- 

 marebeli telérekkel való kapcsolatát is kiderítheti. 



7. A Plesuluj-árok alsó tárnája mintegy 200 m. t. f. magasan, 

 22 h 10° csapású félméteres télért tár föl. Ugyanezt a télért följebb, a 

 farkasszemet néző tárócskák között, az árok mélyén is megtaláljuk, 

 ugyancsak 22 h 10° csapás mellett 85° NyDNy dűlésben a hol 60 cm. pyrit- 

 eret láttam. A keleti tárócska e mellett még 10 cm. eret is mutat. 

 A helyes föltárásnak tehát az árok hosszában kellene hatolnia, hogy a 

 telér csapása és minősége kiderüljön. 



8. Bajsászai föltárások nevén foglalom össsze a Mikanesd és 

 Almásszelistye községek határán húzódó völgynek az érces ereit. Az alsó 

 föltárás mintegy 240 m., s a felső 400 m. magasan fekszik a tenger 

 szintje fölött, s a kettő között csaknem 2 kilométer hosszú vonalon a 

 Baj sásza- völgy (magyarul Bánya- völgy) számos télért mutat. Az alsó föl- 

 tárás az első melléká i-okkal szemben keleten van, egy aknácska s egy 

 tárna-lyuk, s ezek 4 h csapású s DK dűlésü 10 cm.-es pyrit-eret láttatnak. 

 A patak oldalain farkasszemet néző tárnákban 15 cm. pyrit-eret láttam, 

 s a 23 h irányú télért kelet-nyugati ér is keresztezi a granititban. Fölöttük 

 a zöldköves quarcos dioritban 22 h csapású és 60° DNy dűlésü telér hú- 

 zódik, a mit tiszta pyrit-fészkek töltenek ki. 



A 8a-val jelzett telérvonulatokat két szemben levő tárna födi föl. 

 Följebb a granititporfirban s ennek málladékos kaolinjában szinte több 

 kisebb pyrites ér van, főképen 21 — 22 h irányban, úgyszintén a granitit- 

 ban is, a mit tetemes hosszaságban tár föl a patak. A völgy felső el- 

 ágazásán, a 



8h. jelzésű helyen 2 h és 2i h 10° irányú telérek kereszteződnek s 

 10 — 15 cm. pyrit-tölteléket mutatnak. Ezzel analógus telér- kereszteződés 

 van följebb a diabas és a granitit érintkezésén is. Bár ezek a telérek 

 igen vékonyak, de sok jel oda mutat, hogy ezek a mélység felé vastagod- 

 hatnak, s itt-ott fészkekké is tágulhatnak. Ugyanezt mondhatjuk a leg- 

 fölső telérekről is, melyek a kaolinos málladék széleit szabálytalanul 

 hálózzák be. 



Végül ideiktatom a Mikanesd és Almásszelistye községek határán 

 fekvő, Barbara-bányaterületről származó réztartalmú kénkovand elem- 

 zését. A Barbara-bányaterület Gretzmacher Gyula szakvéleménye 

 szerint 1 — 4 nagy bányamezőből (10 bányamérték, 180, 465 m--vel) és 



1 Július Grktzmacher Oberbergrat u. Professor a/d Bergakademie zu Sebem - 

 uitz: Bkpofló über die in der Gemeinde Mikanesd und Almáselszelistye, Hunyader 



