ALMÁbSZELISTYE ÉRCTERMŐ VIDÉKE HUNYAD VÁRMEGYÉBEN. 305 



6 zártkutatmányból áll (850 m. átmérővel), úgy, hogy több mint 4 km 2 

 területet foglal el. 



Főfeltárása a Hannliaska-hegy északi lejtőjén van, s három tárná- 

 ból áll, melyek egymástól 175 méternyire vannak. Gretzmacher tanár 

 szerint az I és II. föltárások telérei a mélységben tömzszsé fognak egye- 

 sülni, miként Kazanesden. A boldogult tanár ez óhajtása nem volna 

 rossz dolog, azonban erre semmi remény nincs. A Barbara próbáinak 

 elemzése a következő eredményeket mutatja : 



Kén (S) .,.. ... 



Vas (Fe) 



Réz (Cu) 



Arany (Au) 



Ezüst (Ag) „ „_ ™ 



Cink (Zn) _ „ „ 



Ólom {Ph) _ __ ..., 



Arzén (As)„ « « 



Maradék (Si) ::■:-)<> « 8'82 



Összesen 99-99 % 99"99 % 



III. összefoglalás. 



Az elmondottakban láttuk, hogy Almásszelistyén az ércesedés ma- 

 gasságbeli zónája meglehetős méreteket mutat, mert a 240 méteres 

 szinttől egész az 520 méter tengerfölötti magasságig találunk érceket, 

 a mely tény mutatja, hogy ezen a vidéken még szép remény van a 

 bányászkodásra. A legmélyebb szintekben pyrit és chalkopyrit, a középső- 

 zónában chalkopyrit, galenit és sphalerit, míg a legmagasabb részeken 

 siderit és hematit vannak, másodlagos limonit- és malachit bekérgezé- 

 sekkel. Az ércesedés kizárólag telérekben s vékony erekben mutatkozik. 

 A telérek főiránya 1 és 3 hóra között van, e mellett azonban 21 és 23 

 hórás irányú teléreket is találunk. A telérek tehát főkép északkelet felé 

 húzódnak, de mellékesen északnyugatnak is. Kapcsolatos ez a jelenség a 

 Maros-Kőrös közének tektonikai irányaival. 



Ha a szóbanforgó vidéket a szomszédos bányavidékekkel össze- 

 hasonlítjuk, azt látjuk, hogy Almásszelistye telérei főkép Almáséi gyö- 

 nyörű rezes teléreihez, s másrészt Kazanesdnek az úgynevezett káprilor- 



Comitat, Siebenbürgen, gelegene kupferháltige Schwefelkiesgrube, benannt Mine 

 Barbara ; Mikanesd ara 1 Mai 1904. 



