306 D? SCHAFARZIK FERENC 



völgyi és a Miklós-aknában föltárt rézteléreihez hasonlítanak. Ellenben 

 Eossia és Kazanesdnek tatarojai pyrit-tömzseivel alig találunk némi 

 hasonlóságot. Hogy a telérek a mélység felé is terjednek, azt a szom- 

 szédos Almáséi tanúsítja, melynek Bálán nevű bányájában a 120 méter 

 hosszaságú fotelért eddigelé 150 méter mélységig tárták föl, s a fönt 

 félméter szélességű malachitos telér a kutató aknában másfélméter vastag 

 chalkopyrites telérré vastagodott. A föltárt rézérc mennyisége az almáseli 

 Balánban meghaladja a félmillió métermázsát. 



Almásszelistye telérei sem igen állanak az almáseli telérek mögött, 

 sőt tekintve a jóval több kibukkanást s a nagyobb függőleges elterjedést, 

 bátran versenyre kelhetnek azokkal. 



S minthogy Almásszelistye vidéke könnyen hozzáférhető, — lévén 

 a falu 12 kilométernyire a marosvölgyi fővonal Zám állomásától, — 

 minden megvan ahhoz, hogy itt tisztességes polgári hasznot hajtó 

 bányászkodás fejlődhessék. 



A NAPTÓL FÖLMELEGEDŐ SZOVÁTAI KONYHASÓS 

 TAVAKNAK. FŐLEG A FORRÓ MEDVETÓNAK GEOLÓGIAI. 

 HIDROGRÁFIAI ÉS EGYNÉMELY FIZIKAI VISZONYAIRÓL. 



Dr. SCHAFARZIK FERENC-tŐl. 



Mióta dr. Kalecsinszky Sándor a szovátai Medvetó szokatlan föl- 

 melegedésének elmés magyarázatát adta, 1 azóta hazánknak ez a pontja 

 az irodalomban valóságos locus classicussá lett, melyre mindannyiszor 

 hivatkoznak, valahányszor a föld kerekségén hozzá hasonló jelenségekre 

 bukkannak. Érdemes volna tehát már ezért is, hogy a Medvetó geoló- 

 giai chemiai, fizikai, balneologiai és egyéb viszonyai minél részletesebben 

 tanulmányoztatnának. Sajnos, hogy ez eddig még nem történt meg s így 

 sok tekintetben hézagosak még erre a párját ritkító forró tóra vonatkozó 

 ismereteink. 



Nekem három évvel dr. Kalecsinszky Sándor közleményeinek meg- 

 jelenése után volt alkalmam egynéhány napot Szovátán tölthetni, abból 

 az alkalomból, mikor a gyors föl virágzásnak induló fürdőhely tulaj do- 



1 B w.ecsinszky S. I. A szovátai meleg és forró konyhasós tavakról, mint 

 természetes hőakkumulátorokról. II. Meleg sóstavak és kőakkumulátorok előállítá- 

 sáról. Pöldt. Közi. XXXI. köt. Budapest, 1901. 329—353. 1. 



