A NAPTÓL FÖLMELEGEDŐ SZOVÁTAI KONYHASÓS TAVAK. 31 3 



34 m.-nek mondja fent említett értekezésében a tó mélységét, hozzátéve 

 azt, hogy az andesit konglomerátumfal előtti tájt tartják a tó legmélyebb 

 részének. Minthogy ez az adat vagy ellenőrizhetetlen közléseken vagy 

 megbízhatatlan mérésen alapult, a tó fenekének fölmérésére határoztam 

 el magam. Szélcsendes időben kompra szállva, keresztül-kasul szeltem 

 a tavat s minden öt evezőcsapás után lebocsájtottam a függő ónt. 

 Két-két méteres isohypsák alakjában összeállítva méréseim eredmé- 

 nyét, a tófenék domborzatáról az idemellékelt vázlatot készítettem, 

 mely mindaddig lesz hivatva ebben a tekintetben a hiányt pótolni, míg 

 a tó mélységi viszonyai teljes mérnöki apparátussal egészen szabatosan 

 meg nem fognak állapíttatni. A tó legmélyebb tája eme vázlat szerint 

 csakugyan a konglomerátumos andesitfal és a sziget közt mutatható ki 

 10 — 16 mtr közti mélységgel, a legmélyebb pont pedig ennek a teknőnek 

 DK-i árokszerü nyúlványában található meg, a népfürdővel szemben, 

 egy v 23 mtr mély gödör formájában. Ennél nagyobb mélységet sehol 

 kimutatni nem bírtam. A közepétől a partok felé eleinte mindenütt elég 

 meredeken, majd pedig halkabban emelkedik a tófenék. 



A Medve-tavon kivül a Sóközén még más tavakat is találunk, a 

 melyek szintén beomlásnak és részben duzzasztásnak köszönik létre- 

 jöttöket. Ilyenek a Fekete-tó, a Zöld-, a Vörös-tó, a Magyarósi-tó, melyek 

 mind sósvízüek, továbbá az Édes-tó a Zoltán-tető oldalában, és a 

 Kigyós-tó, a melyek édesvízüeknek tekinthetők, a mennyiben a sónak 

 csak igen kis nyomát tartalmazzák. Ez utóbbiaknak a víztartalma csak 

 úgy maradhatott meg majdnem teljesen édesnek, hogy a tófeneket egy 

 elég vastag agyagréteg szolgáltatja, a mely a vizet az alatta fekvő sótest- 

 től teljesen elzárta. 



Sósforrcísok. Végre meg kell még említenem a sósforrásokat, az 

 u. n. gérákat is, melyek részint a Sóspatak mentén, részint pedig a régi 

 fürdőteleppel szemközti sósziklák alján előszivárognak. Ezeknek vize 

 rendszerint igen telített sósoldat. 



A Sóköze területén, úgy a felszínen mint pedig magában a sótest- 

 ben cirkuláló víz fizikai viszonyainak teljes megértése végett nem lesz 

 érdektelen a nevezetesebb tavak és források tszf. magasságáról, a folyó 

 és forrásvizek mennyiségéről, és azok sótartalmáról is külön megemlékezni. 



Magasságok. A magasságokat egy Short és MASON-féle aneroid 

 barométerrel állapítottam meg ; az adatok pontossága csak közelítő, a mi 

 azonban a kívánt célra teljesen elegendő. 



Tengerszinfeletti magasságok (1. a mellékelt szelvényt) : 



1. Zoltán-hegy teteje ... __„_.„ 560 m. 



2. Zoltán-bánya „ _ _ _ _ 520 « 



3. Édes-tó a Zoltán-hegy Ny-i oldalán _ 510 « 



^2* 



