314 D' SCHAFARZIK FERENC 



4. Fekete -tó „ .... „ .„. .... ~ 506 m. 



5. Medve-tó „ „ _ _ 502 « 



6. Magyarósi-tó „ _ . 494 « 



7. Horgos-tó _ _ _ „ ... 471 « 



8. Bihal-fürdő .... „. „ ~ 462 « 



9. Konyhabánya sósforrásai „ ._. „.461 — 463 « 



10. Sasbánya árok gérája._ „ 462 « 



11. Vizmart gérája _ _ ~~ 452 « 



12. Kégi fürdő.„ „ „ „ _. 448 « 



13. Sósárok betorkolása a szovátai patakba 446 « 



14. Szovátai patak az országút hídjánál..„ 442 « 



Területünk folyó és forrásvizeinek mennyisége. Vízterületünk főbb 

 helyein a lefolyó vizet oly módon határoztam meg, hogy a kifolyó vizet 

 egy szűk bukógáton folyattam át, úgy hogy az összes lefolyó víz mennyi- 

 ségét egy nagyobb, ismert űrméretű edényben felfoghattam. A méré- 

 seket 1904. május 28-án már hosszabb idő óta tartó száraz időben vé- 

 geztem. Méréseim eredménye, mely szintén csak megközelítő pontosságra 

 tarthat igényt, a következő : 



24 óra alatt. 



1. A Kőris-Toplica édesvízi csermelye ._. 8,899*20 ltr. 



2. Az Aranybánya-patak édesvize .... 27,475*20 « 



3. A Medve-tó lefolyása „. _ _. 37,800 « 



4. A Szakadék árkok sósgérái _.. .... 30,240 « 



5. A Sasbánya árok gérája 11,080 « 



6. A Sósárok vize közvetlenül a szovátai 

 patakba való betorkolása előtt, tehát 

 az igen lényegtelen Fekete-tó árka 

 kivételével az egész Sóközének vize 86,400 « 



Minthogy 3 (= 37,800 1.) a Medve-tó fölületén föltételezhető pá- 

 rolgás dacára is nagyobb mint 1+2 {■= 36,374*40 ltr.) az következik, 

 hogy a Medve-tó még egyéb forrásokból, valószínűleg a Vörös-, Zöld-tó 

 felőli gérákkal is táplálkozik. Továbbá a 3+4+5 (= 79,120*00 ltr.) 

 kisebb mint a Sóspatak kitorkolásának vízmennyisége, 6 (= 86,400 ltr.) 

 miből következik, a mit különben látni is lehet, hogy a Magyarósi-tótól 

 lefelé még több apró géra és szejkés víz (= félig sósvízü forrás) is szakad 

 bele a Sóspatakba. 



Sósvizeink sűrűsége és hőfoka. Pillanatig sem kételkedhetünk abban, 

 hogy a szovátai sóstavak sótartalmukat máshonnan, mint a Sóköze kősó- 

 testéből kapnák. Eredetileg a légköri csapadékok édesvíz alakjában jut- 



