326 d; szontagh tamás 



KKD-felé. Ez valaminő későbbi helyi mozgásra bizonyít. Egészen hasonló 

 viszonyok között látjuk a forrásmészkövet a szántói Keresztalja nevű 

 dűlőben a Lévára vezető országúttól jobbra és balra, a hol két elég jó 

 föltárás van. A forrásmészkő itt is igen szívós, úgy hogy a jobboldali 

 fejtőben lépcsőfokoknak is faragják. 



Szerves vagy más kőzetzárványt e mészkőben nem találtam. 

 Wolf H. osztrák geológus lehetségesnek tartja, hogy e forrásmészkő 

 a Selmecbányái andesiteruptióval egykorú. Feltűnő, hogy a közeli erup- 

 tivus kőzetek dacára, ezek zárványait benne nem látni. Ellenben quarc- 

 darabkák vannak benne. 



E forrásmészkő korát biztosan megállapítani nem igen lehet, de 

 én az augitos amphibolos andesiteruptiónál fiatalabbnak tartom és 

 körülbelől a szavmáti emelet körébe helyezem. 



Az bizonyos, hogy e mészkő KNy irányú hosszú vonal mentén 

 kitörő forrássorozat lerakodása, melynek óriási dombjait, diluviális és 

 alluviális rétegek borítják, de amelyeknek nagy cipószerű gömbölyded 

 szerkezetét, a Szántó község feletti magaslatról mostan is elég szépen 

 látni. 



Ide tartozhatik még az a sajátságos összetételű mészkő is, melyet 

 Magyarad község E i részénél a szántóföldről hordanak ki. Ebben lenne 

 a magyaradi fürdő vendéglőjével szemben, az országút melletti 5*35 m 

 mély kút feneke is. E mészkő igen kemény. A világos-szürke meszes 

 anyagban gömbölyded mészkőszemecskéken kívül sok biotitlemezke, apró 

 horzsolókő s andesitzárványka van. Kaolinos földpátkristály kákát, víz- 

 tiszta quarc valamint augit és amphibol-fóle ásványszemeket is tartalmaz. 

 Vékony csiszolatában főként 0*15 mm nagy calcitszemeket, ezenkívül 

 chloritos biotittáblácskákat és bomlásnak induló andesitdarabkákat lehet 

 benne megkülönböztetni. 

 4. Mediterrán. 



A mediterrán- emelet legfelső részét világos, majdnem fehér tufás 

 krétaszerű márga képviseli, mely néhány igen apró cardium kőmagon 

 és csigabenyomódás helyén kívül igen gazdag és szép tengeri bacillaria- 

 telepet rejteget. A rendkívüli gazdag bacillariatelepet dr. Pantocsek József 

 pozsonyi állami kórházi igazgató — ösmert botanikus — a neki küldött 

 darabokban fedezte föl és írta le. 



Pantocsek dr. munkájában ebből az anyagból ^03 fajtát sorol fel, 

 Jellemző erre a bacillariatelepre a tömegesen előforduló Surirella fas- 

 tuosa var., az igen nagy termetű Actynoptichus Szontaghi-% n. sp. Pánt.; 

 Salacia Boryana, n. g. et sp., Endictya boryana nov. sp; Cosrino- 

 'Hxcus boryanus; Hydrosera Bonjaim n. sp : Mastogloia Szontaghi-i 

 nov. sp ; Alloeoneis Castracaneii n. sp ; Navicula Kellerii n. sp; Tri- 

 eeraticum horridum n. sp. stb. 



