332 K SZONTAGH TAMÁS 



Körülbelül 1862 — 1863-ban a mai fürdőtükör helyén még csak iszapos, 

 piszkos vizű tócsa volt. Somogyi Károly magyaradi földbirtokos építtette 

 a forrásra a fürdőépületet. A fürdőépület 1865-ik évben már megvolt. 



A fürdő tükör térfogata 58 m 3 . A fölszálló tej színű zavaros vízzel 

 annyi szénsav és kénhy drogéngáz hatol föl, hogy a fürdőt élvezőket 

 folytonosan legyezni kell, hogy így a fojtó kéndioxyd és kellemetlen 

 kénhydrogéngáz a friss levegővel keveredjék. 



A források 1 óra alatt 7*5 m 3 vizet adtak. Az ásványos gyógyvizet 

 1864-ben Kletsinszky wieni vegyész elemezte. 1 Szerinte 1000 rész vízben 

 van 59*30 szilárd alkotó rész : 



Szerves anyagok s mellette ammóniák nyomok együtt 14*58 



S,t,SO. _ „ ... „ _ _ _ „ _ - 8-11 



NaCl _ _ _ ... _ _ „ „ ... „ 11-00 



MgSO A „ _. „ „ „ ... „ .. _' _ _ - 6-39 



CaSO t „ __ „ „ .... „ „ - _ _ „ - 0-11 



CaC0 3 .... „ ^ „„._.„ „ ... „ „ „ _ _ 12-08 



MgCO a _ „ - ... - ~ - ~ - - 6-50 



Aluminiumoxyd és silicium dioxyd, nemkülönben fém- 



oxydok (vas, réz és manganoxyd) nyomai „ .„ „ 0'53 



Szilárd alkotórészek összege 59*30 

 Félig kötött szénsav... __ _ _ „ _ 8'86 



Bolemann Ede gyógyszerész 1864-ben a szabad szénsavat is meg- 

 határozta s azt 25*2 cm 3 -nek találta. 



A fönti vegyelemzésből látni, hogy a fürdővíz natriumsulfát és 

 konyhasó tartalmú. 



A magyaradi fürdődomb Ny-i oldalából, közel a Búrpatak medréhez, 

 kifolyó s a környék lakosaitól keserűvíznek használt XI. sz. forrásvizet 

 Kletsinszky szintén megelemezte. 1000 rész vízben talált : 



Natriumsulfátot .... „ „ 7 '89 



Natriumchloridot .„ .„ „ .„. .„ „ .... „ .„ „ 11 '00 



Magnesiumsulfátot „ 5'10 



Calciumsulfátot ... .... „ „ .... „ _ .... ~ 0*41 



Calciumcarbonátot „ 8*82 



Magnesiumcarbonátot ... _ .... ... 9*50 



Aluminiumoxydot és siliciumdioxydot .... „ ._ .„. . 0*22 



Szerves anyagokat _ „ 2*18 



Szilárd alkotórészek összege 45*50 



Félig kötött szénsav ... _.. 8*86 



1 Az elemzés Boleman Ede közlései után M. Orvosok ós Természetvizsgálók 

 Xl-ik nagygyűlés munkálataiból 1865. 



