A HONTVÁRMEGYEI BÚRPATAK VÖLGYÉNEK ÁSVÁNYOS FORRÁSAI. 337 



Irodalom. 



1. .4 Magyar Orvosok és Természetvizsgalók 1S(J5 aug. 28 — szept. 2-ig Pozsony- 

 ban tartott XI. nagygyűlésének történeti vázlata és munkálatai. Rózsay József 

 közreműködésével szerkesztették Kaüka Károly és Rómer Flóris. Pozsony, 1866. 



2. Umgebung von Bars und Verebély. Aufgenommen 1865 von F. v. Haver v. 

 Marksch Ott. F5. 1 : [44,000-hez. 



3. Szontagh Tamás. Magyarad, Szántó (Hont vm.) ásványos forrásairól. Föld- 

 tani Közlöny. Szerkesztik: dr. Stavb Móric és dr. Szontagh Tamás. XIX. köt. 1889. 

 Pag. 53. 



4. Dr. Hankó Vilmos. Magyarország fürdői és ásványvizei. Budapest. 



5. Dr. Papp Samv és dr. Hankó Vilmos. A Magyar birodalom ásványvizei és 

 fürdőhelyei. Budapest, 1907. 



A MARGITSZIGETI ARTÉZI-KTJT VIZÉNEK HŐMÉRSÉKLETI 



VISZONYAIRÓL. 



Dr. KaLECSLNSZKY SÁNDOR-tÓl. ! 



A mostani Margitsziget E-i vége fölött, a pesti part és a budai 

 nagysziget között, a Eákospatak beömlésével szemközt volt egy kis fürdő- 

 sziget, a mely későbben csakis a Duna alacsony vízállásakor volt látható. 



E fürdőszigetet dr. Szabó József, dr. Kerner tanártársával együtt 

 1854, 1856 és 1857-ben tanulmányozta. Szabó a megfigyeléseket és a 

 méréseket 1857-ben közölte. 2 E kis sziget derekán kb. 500 négyszögölnyi 

 területen, 50—60 kisebb-nagyobb melegforrást találtak, melyeknek hőfoka 

 a Duna vízállása szerint némileg változott. 1857 márc. 7-én 12 olyan 

 fonást mértek, melyeknek hőmérséklete 40 C foknál magasabb, a leg- 

 melegebbé 42*2 C fok volt. 



E fürdősziget az újabb kutatások szerint a rómaiak idejében, a mostani 

 Margitszigettel egy egészet alkotott, sőt úgy aquincuminál, mint a pesti parttal 

 állandó híddal: 1G4 — 175. évek között történt elpusztulása után pedig hajóhíddal 

 volt összekötve. A szigeten fürdő és egyéb épületek voltak. A későbbi időben azután 

 a Duna árja a sziget felső részéből nagyobb területet elmosott és a különálló fürdő- 

 szigetet alkotta és csak az 1870-es években tűnt el, mikor is a Duna szabákyozása 

 alkalmával teljesen elkotorták. 1. Osváth Gyula Szent-Margitsziget hajdan és most. 

 Budapest, 1901. 



1 Előterjesztette a Magy. Tud. Akad. 1908. évi febr. 17-én tartott osztályülésén. 



2 Szabó József. Fürdősziget Pest és Buda között. A Magy. Természettud. 

 Társulat Évkönyvei III. kötet, p. 250— 256! 



