338 Dí KALECSINSZKY SÁNDOR 



A mostani artézi-kúttól kb. 30 méternyire, csekély vízálláskor min- 

 denkor egy kis pocsolya keletkezett, melynek hőfoka 30 — 32 C fok volt. 



Ezek ismerete indította az érdekelteket arra, hogy a Margitszigeten 

 artézi-kútat fúrjanak. 



Zsigmondy Vilmos félévi munka után 1867 máj. 13-án már 118.5 m. 

 mélységben oly erős hévvízre akadt, hogy kevés nappal a kitörés után 

 24 óránként 0*632 m. magasságban a sziget szintje fölött 56800, és 

 1*26 m.-nyire a fölszin alatt pedig 160,000 hektoliter hévvízet szolgál- 

 tatott. A víz a sziget szintje fölé több mint 9 "48 m.-re emelkedett. 1 



A margitszigeti fúrás tulajdonképen nem egyéb, — mondja dr. Scha- 

 farzik is - — mint az azelőtt rendetlenül és sok akadálylyal küzködő 

 fölszálló forrás csatornája fölső részének helyesebb foglalása. E fölfogást 

 az a körülmény is igazolja, hogy a fúrás befejezésével a régi, szabadon 

 fölszálló természetes forrás eltűnt. 



A budapesti hévvízekre vonatkozó és huzamos ideig tartó pontos 

 mérések és tanulmányok ez ideig hiányoznak. Egyéb teendőim mellett 

 és szaksegítség nélkül az összes hévvizek tanulmányozására nem vállal- 

 kozhattam, de tekintettel arra, hogy szabad időm egy részét a Margit- 

 szigeten szoktam eltölteni, önként elhatároztam, hogy ez artézi-kút vizét, 

 főleg hőmérsékletére nézve, egyéb körülmények tekintetbe vételével, tanul- 

 mányozni fogom. 



A 344 — 345. oldalon következő táblázatban közlöm 1898 máj. 23-ától 

 1907 óv végéig történt méréseim eredményét. 



A víz hőmérsékletét tized fokokra beosztott és hitelesített normál 

 hőmérővel, ezenkívül 1898. és 1899. években maxim, forráshőmérővel is, 

 a levegőt pedig egy kisebb zsebhőmérővel mértem. 



Kezdetben a hőmérőt egy nagy palackba téve, a kiáramlás fölött 

 a víz alatt legalább egy félóráig állani hagytam és csak ezután olvastam 

 le a hőfokot, midőn ez megegyezett a direkt mérés eredményével. Ha 

 azonban a medencében néha kevesebb víz volt, úgy a mérés ily módon 

 pontos eredményt nem adott, ezért későbben csupán a hőmérőt az áramlás 

 fölött, lehető mélyen tartottam megfelelő ideig és a vízben tartva olvas- 

 tam le a higany állását. 



A földszinti kis csurgónál a hőmérséklet rendszerint 0*4 C fokkal 

 kisebb volt. 



E tíz évi időközben végezett méréseim alapján a margitszigeti 

 artézi-kútvíz hőmérséklete a kifolyó-cső felső részében 42'4 — Í27 C. fok 



1 Zsigmond? Vilmos. A városligeti artézi-kút Budapesten, 1878. p. 9. 

 - Dr. Schaearzik Ferenc. Szakértői javaslat a szt.-margitszigeti artézi gyógy- 

 forrás védőterületének megállapítása ügyében. 1906. p. 16. 



