340 Df KALECSINSZKY SÁNDOR 



Ha tehát a fő meleg thermát pl. 74 C foknak vesszük, a különféle 

 hévforrások vízbőségét és hőfokát pedig ismerjük, akkor minden egyes 

 forrásra kiszámíthatjuk azt, hogy útközben a melegvíz milyen arányban 

 keveredett hidegvízzel. 



1878 — 1898. évek között a hévvizeket érintő nagyobb változások a 

 következők voltak : 



1. 1878 május hó 15-én Zsigmondy befejezi a városligeti artézi- 

 kút fúratását, a honnét 24 óránként a fölszínre 7370 hektoliter 74 C 

 hőfokú víz kerül föl 13*5 m.-nyi nyomással. 



2. Zsigmondy 1878-ban megjelent munkájában még megemlékezik 

 a fürdőszigetről, azután a Dunaszabályozás alkalmával e kis szigetet, 

 illetőleg zátonyt, teljesen eltávolították és azóta a rajta lévő hévforrások 

 a Duna fenekén bugyognak föl. 



3. Végül fölemlíthető még, hogy 1897 jan. 13-án az eskü- téri hídfő 

 munkálatainál a budai oldalon 47 C fokos fölszökő vízre bukkantak. 

 A fölszökő víz becslés szerint 24 óránként legalább egy millió liter volt, 

 de ezt sikerült nemsokára betömni. A víz kitörése 1898 aug. 31-én és 

 október 4-én kisebb mértékben ismétlődött. 1 



Vizsgáljuk meg ezek után, vájjon a fölsoroltak befolyásolhatják-e 

 a termákat? 



A városligeti artézi-kút évenként 2.690,050 hektoliterrel apasztja 

 a földalatt elterülő víztartó vízét, de ha a csövek tömítése nem a leg- 

 jobban sikerült, vagy pedig ezek utólagosan kémiai vagy mechanikai 

 elváltozás folytán hézagokat kaptak, akkor a vízfogyasztás a kimutatott- 

 nál sokkalta nagyobb lesz. 



Mindenesetre itt olyan tényezővel van dolgunk, mely a víztartóban 

 a nívót megfelelőleg megváltoztatni és pedig sülyeszteni fogja, midőn 

 a közlekedő csőben a nyomás is kisebb lesz s ennélfogva az egyes for- 

 rásoknál a vízbőség kevesbedését is előidézheti. Igaz ugyan, hogy a 

 városligeti artézi-kút vízbősége (24 óránként 7370 hektoliter) a budai 

 és a margitszigeti hévvíz nagy vízbőségéhez képest elenyészőleg csekély 

 (a Duna medrében felszálló források tekintetbe vétele nélkül 24 órán- 

 ként kb. 552,200 hektoliter) csupán csak \75-od része, de azért nem 

 képzelhető el, hogy a kitörés az összes thermákra kisebb-nagyobb mér- 

 tékben hatással ne lett volna, de erre vonatkozólag direkt mérési ada- 

 tokkal nem rendelkezünk. 



Ugyanígy gondolkodik dr. Schafarzik F. Káczfürdői javaslatában 2 

 anis a következőket írja: 



1 K \i,k< sinszky S. A budapesti eskütóri hídfő munkálatai alkalmával kitört 

 vi/ chemiai elemzése. Földtan) Közlöny XXVIII. kötet. p. 300— 311. 



- Dr. Schafarzik Ferenc. Szakértői javaslat a ráczfürdői gyógyforrások védő- 

 le megállapítása iigj ében. 1898. 



