A MARGITSZIGETI ARTÉZI-KÚT VIZÉNEK HŐMÉRSÉKLETI VISZONYAIRÓL. 341 



«A császái fürdő és a gellérthegyi hévforrások közti összefüggés 

 már eddig is kétségtelenül be van bizonyítva, de léteznek ezenkívül, 

 miként ezt a szakférfiak sejtik, az egyes források között még egyéb, 

 eddig meg nem figyelt, kapcsolatok is. 



Aligha képzelhető ugyanis, hogy a városligeti artézi-kút vizoszlo- 

 pának a kitörése, a budai hévforrásokra semmiféle visszahatással ne lett 

 volna. Ha az egyes források nívójában nem is, úgy mindenesetre vala- 

 melyest a nyomásban és a 24 órai vízszolgáltatásban okozhatott változást. 

 A fürdő tulajdonosok a nagy vízbőség mellett a beállott csekély változást 

 észre sem vették. » 



Egy másik helyen írja (Margitszigeti sz. javaslata p. 13): 



« Valamelyes csökkentő behatást a városligeti kút is gyakorolt a 

 budai thermákra, de szerencsére alig feltűnő módon. » 



A városligeti artézi- víz kitörésekor és utána a budai thermáknál 

 direkt és huzamos ideig tartó mérések nem történtek, legalább ilyenek 

 birtokomban nincsenek ; tény azonban, hogy az új artézivei a földalatti 

 víztartóból évenként mintegy 3 millió hektoliter vízzel több fogyott 

 el, mint annakelőtte és így a víz cirkulatiója gyorsabb lett és a kiseb- 

 bedő nyomásváltozással a vízszolgáltatásnak is megfelelőleg kisebbedni 

 kellett. 



A kitörés okozta változás, úgy a margitszigeti vízre, mint a többi 

 thermákra is valószínűleg nem azonnal mutatkozott, hanem csak bizo- 

 nyos idő elteltével, tehát fokozatosan történt és főképen ez lehetett 

 az oka, hogy a változásokat alig vették észre. 



A fürdősziget, illetőleg zátony elkotrásával az önalkotta akadályok 

 (tufa-rétegek) részben eltávolíttattak s így valószínű, hogy a Duna fenekén 

 levő eme melegforrások, könnyebben, kisebb akadályokkal juthatván a 

 fölszínre, vízbőségük is megszaporodott. Minthogy azonban e források 

 csakis a fölszinhez közel zavartattak meg, ba vízbőségük így esetleg 

 némileg megszaporodik is ; hatása főképen abban nyilvánult volna, hogy 

 a közel fekvő rokontermészetű és hasonló hőfokú margitszigeti artézi - 

 kútvíz nyomását és vízbőségét némileg megapasztották volna, de hőmér- 

 sékletét aligha csökkenthetik. 1 



Végül az eskütéri hídnál föltörő víz távolhatására nézve az a 

 véleményem, hogy bár a vízbőség elég nagy volt ugyan, de ezt fő- 

 képen a Rudas- és Rácfürdők forrásvizeinek lecsapolásából nyerte, míg 

 a betömés idejéig a József-hegy alatt levő Király-, Lukács- és Császár- 

 fürdők forrásai e megcsapolást észrevehetőleg meg sem érezték. Az eset- 



1 Utólag arról értesültem, hogy a fürdőszigetet 1874-ben kotorták el. Miután 

 1878-ig vannak a margitszigeti artézivízre vonatkozó hőmérések és ezideig válto- 

 zást nem vettek észre, ez a legjobban bizonyítja fönti okoskodásom helyes voltát. 



