342 I' r KALECS1NSZKY SÁNDOR 



leges kis vízveszteség a nagy vízreservoirban csakhamar kiegyenlítődött 

 volna. 



Mindezekből azt következtetjük, hogy a margitszigeti 

 artézi-kútvizre változást előidéző hatást — mondhatjuk — 

 csupán az 1878. évben föltörő és azóta állandóan működő 

 városligeti artézi-kút gyakorolt. 



Már előbb megemlékeztem arról, hogy a különféle hőfokú thermák 

 úgy keletkeztek, hogy a fölszínre törő melegvizekhez más víztartókból 

 eredő több vagy kevesebb hidegebb víz keveredett. 



Ha a hideg és a meleg víztartókban a víz nyomása állandóan 

 ugyanaz, akkor a keveredésükből származó és kiáramló víznek hőfoka 

 is állandóan ugyanaz marad, de ha mondjuk a mi esetünkben, a meleg- 

 víz nyomása csökken, akkor ezzel arányosan kevesebb melegvíz fog 

 fölszállani, mely az előbbeni mennyiségű hidegvízzel csakis alacsonyabb 

 hőmérsékletű vízzé fog keveredni. 



Minthogy pedig Budapesten a hidegvízű forrásokban mindég keve- 

 sebb szilárd alkotórész van föloldva, mint a nagy mélységből jövő meleg- 

 vízben, ennélfogva a margitszigeti artézi-vízben most kevesebb szilárd 

 alkatrésznek kell lenni s így hígabb lesz, mint régente volt. 



1908 februárius 4-én végzett vizsgálataim szerint a margitszigeti 

 artézi-víz egy literében tényleg 88 mgr.-al kevesebb szilárd alkotórész 

 volt, mint Than K. vizsgálatakor, a mi előbbeni következtetéseim he- 

 lyességét a legjobban bizonyítja. 



A föntebbiekhez hozzájárulhat az is, hogy miután a városligeti 

 artézi-kúttal a vízmedencében a víz áramlása gyorsabb lett, ennek maxi- 

 mális hőmérséklete is valamivel csökkenhetett. 



Ezek érthető magyarázatát adják annak, hogy miért csökkent a 

 margitszigeti artézi-víznek a hőmérséklete, mióta a városligeti kút vizet 

 szolgáltat. 



Az évi csekély hőmérséklet ingadozás, úgy látszik, a meteorológiai 

 viszonyokkal s főleg talán a csapadék eloszlásával, a légnyomással és 

 esetleg a Duna vízállásával is összefüggésben van. 



Föltűnő és bizonyára nem csupán a véletlen dolga, hogy a város- 

 ligeti kút naponkint kb. 7400 hektoliter vizet szolgáltat, a többi thermák 

 összesen 75-ször többet, a margitszigeti 7'7-szer több vizet szolgáltat. 

 A városligeti víz hőmérséklete 74 C fok és a margitszigeti víz 07 C 

 fokkal csökkent. 



Bizonyosra vehető, hogy a városligeti kút hatását a többi hévforrás 

 is megfelelő mértékben megérezte. 



A kimutatott hőcsökkenés és az évi hőfok ingadozás a mellett 

 szól, hogy a budai thermák főtömegükben vadosus, azaz a felszínről 

 infiltrált vizi eredetűek. 



