ADATOK HAZAI SÍKLÁPJAINK AGROGEOLOGIÁJÁHOZ. 353 



eltekintsünk, még pl. a tűzveszélyesség is figyelembe veendő. Hogy ily 

 körülmények között a mezőgazdálkodást siker nem igen koronázza, az 

 könnyen érthető. 



Ha e tőzeget — kiszáradva és föllazítva — a szél elhordja, akkor 

 a fekete tőzeges agyag kerül a fölszínre, továbbá a tőzeges kékes iszap 

 és agyag. 



Ha helyben maradva a műveléssel gyorsabb korhadásnak indul, akkor 

 az alább ismertetendő talaj féleségbe megy át. 



A kotunak alsó talaja fekete tőzeges agyag, iszapos tőzeg és kékes 

 tőzeges iszap. 



A koturól már most a medence partjaira térve át, ott a talajokat 

 bizonyos magassági övben látjuk elrendezkedni. A közvetlen parti részek, 

 melyek minden évben vízzel boríttattak be egy időre : a fekete réti- 

 agyag zónáját adják. E talaj féleség — mint az egész vidék legjobb 

 termőtalaja — az ú. n. tsernoziom talajképző folyamattal keletkezett. 

 Tavasz kezdetén a bő csapadék, továbbá mikor a Sárrét medencébe 

 részint a nyírségi vizek, részint a környi hátak vize belezúdult, a parti 

 részeken is szétterült a láp vize. A száraz időszak beálltával innen csak- 

 hamar visszahúzódott a víz a legmélyebben fekvő medencékbe s a szá- 

 razon maradt parti részeken dús réti vegetáció indult meg. 



A steppe-fűvek elhatalmasodásának a száraz nyár szabott gátat s 

 azok évről-évre talajukat bő humuszszal gazdagították. A steppe vegetáció 

 természetesen sok finom hulló port is megkötött s így a réti agyag is 

 ennek arányában — továbbá a képződő humusz mennyiségének (és minő- 

 ségének) megfelelően a tsernoziom fajainak egész sorát eredményezte. 



De világítsuk meg közelebbről, hogy miben is áll és hogyan folyik 

 le ez a tsernoziomképző folyamat? 



Erre nézve az orosz pedologusok útmutatásait kell követnünk. 

 Déloroszország steppéin ugyanis, továbbá a romániai Baragánon és a 

 szomszédos galíciai síkságon ez a talaj féleség az uralkodó. Ebbe a hatal- 

 mas talaj zónába beletartozik a mi Alföldünk is. Oroszországban e talaj - 

 féleség keletkezése, szerkezete, kémiai és fizikai tulajdonságai ismertetésé- 

 nek egész irodalma van. A mi Alföldünknek e jellegzetes talaj faj tájával 

 tüzetesen Treitz Péter foglalkozott eddigi nagy alföldi részletes agro- 

 geologiai fölvételei kapcsán. Evek során szerzett tapasztalatait a sós 

 talaj féleségről összefüggő egészben éppen most tette közzé »Sós földek 

 a Nagy-Alföldön)) 1 című munkájában. 



Ezek a vizsgálatok nagyon érdekes és tanulságos bepillantást en- 

 gednek Alföldünk termőtalajainak nemcsak képződési viszonyaiba, hanem 



1 Treitz Péter : Sós földek a Nagy-Alföldön. Földtani Közlöny XXXVIII. köt. 

 1—2. füz. 1908. 



