36<1 I>' KMSZT KÁLMÁN 



kiszárítása tekintetében, de e fényes eredményt egy hatalmas és tetemes 

 költségbe kerülő zsilippel kellett megkorrigálni, hogy a láp tőzegét a szél 

 el. ne hordja, visszahagyván a nem kulturtalajt képező agyag-tőzegfeküt. 

 A költségesen elvezetett vizet még nagyobb költséggel kellett visszatartani. 



De fenyegető veszedelmet rejt magában a teljes kiszárítás abban 

 a tekintetben is, hogy a tőzeg intenzivusabb korhadásnak indulva, csak- 

 hamar megállapodottabb kulturtalajjá lesz ugyan, de ez átváltozás gyor- 

 saságának arányában húzódik mindig szűkebb körre az a székes talaj - 

 gyürü, mely pl. a Sárrétet ma már teljesen körülfogja. 



Az érdekeltség s vele együtt a lecsapoló társulat a Sárrét vesze- 

 delmét csupán abban látja, hogy a Sebeskörös, nemkülönben a Berettyó 

 felől árvizek törhetnek be a lápmedencébe, főleg jégzajlásnál, az említett 

 folyók földuzzasztott vizei következtében. A talajviszonyok fönt említett 

 a lecsapolás módjának megfelelő átalakulási folyamata teljesen elkerülte 

 .fig} r elmüket. Az árvizeket én nem tartom oly veszedelemnek, mint ez 

 utóbbit. Mindössze töltésrongálásával okozhat a. társulatnak nagyobb 

 károkat, mert a betört víz a belvízcsatornákon könnyen levezethető 

 lévén, a visszamaradt iszap termékenyítő áldásait élvezheti ilyeténképpen 

 az arra nagyon is rászoruló lápterület. 



A TŐZEGEK FUTOK EPESSKGEKor, 



Dl'. ElISZT KÁLMÁNtÓl. 



Hazai tőzegek chemiai tulajdonságáról az irodalomban pár elemzés- 

 től eltekintve, alig találunk adatokat, vegytani szempontból feldolgozva 

 máig nem voltak, pedig úgy ipari, mint gazdasági tekintetben kívánatos 

 volna e gazdag természeti adományunk bővebb ismerete. E bajon kívánt 

 segíteni a m. kir. földtani intézet igazgatósága, midőn munkaprogramm- 

 jába a hazai tőzegek geológiai és kémiai kutatását felvette, az előbbi 

 munkálatokkal dr. László Gábor kir. geológust, az utóbbi munkával 

 pedig e sorok íróját bízatta meg. 



A tőzeget, mint fűtőanyagot, a külföldi államok már rég széltében 

 használják s számos iparvállalat aknázza ki jó tulajdonságait. Nálunk 

 a legelsők között már dr. Szabó Józskf is fölhívta a figyelmet tőzegeink- 

 nek, mint fűtőanyagnak vóló értékesítésére, kiemelve ennek gazdasági 

 fontosságát is. 1 Mindamellett, pár nagyobb gazdaságtól eltekintve, a 



1 Geológiai viszonyok és talajnemek ismertetése. Kiadja a Magyar Gazdaság 

 - * 1 1 « - 1 . I. s és Csanádmegye. Irta Szabó József, Pest 1861. 



