36^ Dl EMSZT KÁLMÁN 



A tőzegek fűtőértékét a legújabban megjelent munkák is vagy a 

 Dulong-féle, vagy a Schvachöffertől eredő képlet szerint adják meg. Kisér- 

 leti meghatározásokat tudtommal nem végeztek. Pedig e számított értékek 

 hibásak, mert Mahler, 1 ki a Dulong- képlet helyességét vizsgálta, azt 

 találta, hogy a kisérleti és számított értékek közötti eltérés annál nagyobb^ 

 minél közelebb áll a tüzelőanyag szerkezete a fa szerkezetéhez. Tehát 

 jól lehet alkalmazni a kő- és barnaszeneknél, míg a ligniteknél és tőze- 

 geknél már hibás eredményeket ad. Ugyanezt tapasztalta Grittner 2 is. 



Én összehasonlításul a számított értéket a Schvachöffertől :í eredő 

 képlet alapján számítottam ki. 



8100 C+ 29000 (fl— g-) +2500 6—600^0 



A' 



100 



A kisérleti fűtőérték meghatározást nagyrészt a m. kir. földtani 

 intézet regi Berthellot-Mahler-féle koloriméterével végeztem, de pár adatot 

 már a tőzeg vizsgálatra beszerzett platinbélésű Mahler-Kroeker-féle ko- 

 loriméterrel határoztam meg s az eredményeket a 3G4 — 3(>7. lapokon 

 levő táblázatban foglaltam össze. 



E táblázatos összehasonlításból kitűnik, hogy a kisérleti és szá- 

 mított fűtőértékek igen nagy eltérést mutatnak, — 28'24% és +28-22% 

 között ingadoznak, tehát a számított értékek használhatatlanok. 

 Ez ingadozás különböző chemiai alkatú tőzegeknél könnyen megmagya- 

 rázható, de az oly tőzegek, melynél nemcsak a chemiai alkat, hanem a 

 szerkezet is közel egyenlő, s az ilyeneknél az eddigi kísérletek nem nyúj- 

 tanak kellő felvilágosítást. 



így pl. az 1494 és 1506 fúrásból megvizsgált tőzegek csaknem 

 egyenlő chemiai alkat mellett a kisérleti fűtőérték a számítottnál az első 

 esetben 105 koloriával kevesebl\ a másodiknál 2G koloriával többnek 

 adódott ki, a kisérleti értékek egymás között elég jól egyezők. Az 

 1558 és 1559. számú fúrásból származó próba szintén csaknem 

 egyenlő chemi ai alkat mellett, első esetben 152 koloriával több, a 

 másodikban 172 koloriával kevesebb, a kisérleti adatok egymás között 

 nem egyezők. E felsorolt példák síkláp tőzegek voltak, de ugyanez 

 áll a fellápok tőzegeire is, mint azt az 1('»05. és 1606. számú 

 fúrások elemzési eredményei mutatják ; itt egyenlő chemiai alkat 

 mellett a két tözegminta számított fűtőértékei egymásközött egyezők 

 6 ;i kisérleti értékek pedig egymásközött 145 koloria eltérést mutatunk. 



1 Bulletin de la boc. d'encour. L892 pag 319. 

 - Grittner: Szénelemzések 1906. 



er: "Heizwerth der Kohlén Öesterreich-UDgains.i 



