51? l>- LIFFA AUEEL 



Born Ignác, «a bánsági geológia atyja», több mint egy század előtt a 

 közeli Szklenón összehívta a bányászat, a földtan és a rokon tudomá- 

 nyok képviselőit, hogy e szakok szolgálatában közös munkára egye- 

 sítse őket. 



Több mint félszázaddal később ismét e vidékről, Selmecbányáról 

 indult útnak Szabó József, hogy magyarul, magyar szellemben hirdesse, 

 megteremtse a magyar geológiát. Kögös, töretlen volt az ösvény, me- 

 lyet választott. Mellőzés, félreértés volt osztályrésze nem egyszer pályája 

 elején, de ő hivatása érzetében nem csüggedve, bízva haladt a kiválasz- 

 tott úton. Dolgozott, tett, teremtett. 



írással, szóval, tudós értekezésekkel, népszerű felolvasásokkal, tan- 

 könyvekkel szolgálta szakját és nemzetét. Műveinek száma egész kis 

 könyvtárra rúg és a budapesti egyetem ásványtani intézete, a melyet 

 ő teremtett meg és fejlesztett azzá, a mi, már egymagában nevet biz- 

 tosít számára a magyar kultúra történetében. 



Tudományának úgyszólván nincs olyan része, melyben Szabó ne 

 dolgozott volna, melyben valami maradandót ne alkotott volna ; mégis 

 egy dolog volt, a mi főkép vonzotta : a harmadidőszaki eruptivus 

 kőzetek. 



Hazánk nagy rónaságát, a Nagy Magyar Alföldet hosszú vonulat- 

 ban szegélyezik a harmadidőszaki vulkánok. Hatalmasan nyilvánult itt 

 a rég eltűnt időkben a vulkánosság. Óriási lávafolyások, tufa és breccsia 

 takarók képződtek, melyek anyagából égbe törő vulkánok emelkedtek a 

 harmadidőszaki tengerek partjain. 



De nemcsak a Nagy Alföld szélén, az Erdélyi Medence peremén 

 is ott vannak a harmadidőszaki vulkánosság tanúi, mint a Hargitta, 

 vagy az aranyat rejtő erdélyi Érchegység eruptivus kőzetei. 



Ma csend honol a régi vulkánok tájain és a vulkáni utóhatás 

 végső jelei, szénsavas ömlések, borvizek, itt-ott kénes exhalációk és hő- 

 források az egykori tevékenység utolsó megnyilvánulásai. 



Az Alföldet szegélyező eruptivus tömegek vonzották első sorban 

 Szabó JózsEF-et, Kalocsa szülöttét, az Alföld fiát. 



Ezeket a kőzeteket ismerte meg Selmecbányán, a hol magába 

 szívta a bányászat, a geológia alapismereteit, a hol úgy megkedvelte 

 ezt a két szakot, hogy eredeti pályáját, a jogot otthagyva, ő belőle, a 

 kő nélküli Alföld fiából, a magyar geológia úttörője lett. 



De nem feledte el szűkebb hazáját, a délibábos róna^iágot sem s 

 annak geológiáját is fürkészte, kutatta. 



Legszebb eredményeit azonban az andezitek, a dacitok, a lipa- 

 ritok, a hogy ő nevezte a trachytok tanulmányozása körül érte el. 



Nem elégedve meg azzal, hogy csak Hazánk tercier vulkános vidé- 

 keit vizsgálja, kutassa, bejárta a külföldet is. Elment Amerika vulkános 



