A LELEPLEZÉSI ÜNNEPÉLY. 52 t 



tudományt tanított és az édes Hazában képezett utódokat hagyott maga 

 után, kik megkezdett munkáját folytatják. 



Csaknem másfél decennium múlt el fejünk fölött azóta, hogy 

 Szabó József örökre lehunyta szemét, de emléke ma is ott él a magyar 

 bányászat, a magyar geológia napszámosainak körében. 



«Exegi monumentum tere perennius» mondja a költő és az örök 

 igaz szellemi alkotások csakugyan állandóbbak az ércnél. 



Szabó József műveiből, szellemi alkotásaiból is a szín, igaz, túl- 

 élte alkotóját s ércnél maradandóbb emléket biztosít számára. 



Itt, a harmadidőszak kialudt vulkánjai, kihűlt lávaáijai között, 

 ezen a vidéken, mely kutató szellemét megihlette, kerestük ki munka- 

 társa és barátja, Edesatyám indítványára azt a fölfelé nyúló sziklát 

 ott szemben, mely évezredek óta dacol az idők vasfogával, hogy nevét 

 viselje, hogy a sír enyészetén diadalmaskodó munkásságának, érdemei- 

 nek jelképe legyen, hogy késő utódainknak is hirdesse a magyar tudós 

 nemes emlékét. » (Éljenzés.) 



A Magyar Tud. Akadémia és a Kir. Magyar Természettudo- 

 mányi Társulat képviseletében dr. Schafarzik Ferenc műegyetemi 

 ny. r. tanár, társulatunk másodelnöke tartotta a következő beszédet, 

 mely szószerint következőképpen hangzott : 



« Szentmiklósi Szabó József életének és tudományos tevékenységé- 

 nek képe hova- tovább mindig jobban domborodik ki lelki szemeink 

 előtt és egyre tisztábban bontakozik ki a magyar geológiának és hazá- 

 jának tett szolgálatainak igazi értéke is. 



Elismerés és hála illeti fényes emlékét és szerencsésnek érzem 

 magam, hogy ennek itt a M. Tud. Akadémia és a Kir. Magyar Ter- 

 mészettudományi Társulat megbízása folytán kifejezést adhatok. 



Szabó a geológiát nem szobatudósuk módjára a négy fal között, 

 hanem kint a szabad természet ölén mívelte és lelkes példaadással ott 

 kedveltette meg tanítványaival is ezt a tudományt úgy, mint ő előtte e 

 hazában senki. mint geológus a petrografiai irányt karolta föl és 

 különösen hazánk harmadidőszaki vulkáni kőzetei voltak kedvenc tár- 

 gyai. S valamint a körültekintő építész a leendő épülethez először az 

 építő anyagokat hordja össze, úgy ő is egyes részletkérdésekkel foglal- 

 kozik előbb, hogy azután befejezésül egy harmonikus egészszé illeszt- 

 hesse össze azokat. Előre megfogalmazott terv szerint nyúlt már a hat- 

 vanas évek végén a mikroskopiumhoz, de minthogy ez őt abban az 

 időben a kőzetalkotó elegyrészek legfontosabbikára, a földpátokra nézve 

 ki nem elégítette, elmés módon egy eredeti földpátmeghatározó mód- 

 szert alkotott magának, mellyel a mikroskopikus vizsgálatot szeren- 

 csésen kiegészítette. így fölfegyverkezve próbálta azután ki képességét 

 ós erejét hazánk különböző vulkáni vidékeinek tanulmányozásában. 



