544 MÉHES GYULA 



kednek ki sövények gyanánt, hanem egészen elmosódottak. A kagyló 

 fala finom csatornácskáktól átlyukgatott (IX. t. 9. á.). 



Az izombenyomatok száma 5, melyek közül négy egy sorban 

 helyezkedik el. míg az ötödik ezek fölött áll (IX. t. 9. á.). 



Lelethelye: Sopron (Darufalva). Igen ritka. 



E faj oldalról nézve hasonlít a LiENENKLAustól Loxoconcha glabia 1 

 néven leírt fajhoz, azonban egyrészt annál jóval nagyobb, másrészt 

 sem a felület díszítésében, sem a falazat szerkezetében nem egyezvén 

 meg vele, azzal nem tarthatom azonosnak. 



III. Nem. Cythere 0. F. Müllek. 



Oldalról, valamint fölülről nézve a kagylók nagyon változatos 

 formájúak. A mellső csúcs rendesen magasabb, mint a hátulsó, mind- 

 kettő tompán ívelt, néha hegyesen kerekített. A kagylószegély össze 

 van nőve a belső peremlemezzel, az összenövési öv. illetve vonal nem 

 vehető észre. Likacscsatornák nagy számmal vannak, széles alappal 

 erednek, s a kerület fele agancsszerüen elágazva vagy hegyben, vagy 

 kis gömbben végződnek. A kagylószegély a hasi oldalon rendesen erősen 

 kitűrődik s a kagylószélét nagy részben eltakarja. Zárókészüléke nagyon 

 komplikált és változatos. A zárásra szolgáló fogak mindig a jobb kagyló 

 hátoldali szegélyének alsó és fölső harmadában vannak, míg a fogak 

 befogadására szolgáló gödröcskék a bal kagyló megfelelő helyein. Egy 

 esetben sem láttam sem fogat a jobb, sem gödröt a bal kagyló fölső 

 hátoldali szegélyén, csak az alsón. A fogak és gödrök közt sövények, 

 illetve barázdák vonulnak végig. 



A kagyló falazata nagyon finom, egészen üvegszerű, fényes. Fölü- 

 lete nagyon változatosan díszített. A legegyszerűbb esetben kis kör- 

 alakú szemölcsökkel behintett a felület, máskor meg a szemölcsök sok- 

 szögű terecskékké egyesülnek, melyek közt ösvények húzódnak, sokszor 

 kisebb-nagyobb dudorok, halmok teszik változatossá a felületet. Befűző- 

 olések is lépnek föl a halmok közt. 



Az izombeiryomatok száma 4 egy sorban, ezek fölött legtöbbször 

 még egy-két izombenyomat észlelhető. 



G. W. Müllek szerint a Cythere-nem úgy a paleontológiában, 

 mint a zoológiában az a Cytheridae-ce&láábtm, a mi a Cypris-nem a 

 Cypridae-osal&áh&Ti, melyben a legkülönbözőbb nemeket szokták egye- 

 síteni. Először 0. F. Müller használja 1785., s sokáig az összes ide- 



1 I.. I.ienknklaus: Monographie tler Ostrakoden des norddeutschen Tertiiirs. 

 Zeitschr. d. d. Geol. Ges. LXVI. Berlin, 1894., 236. p., XVI. t., 6. á. 



