ADATOK MAGYARORSZÁG l'LIOCEN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. ">4r. 



tartozó alakokat, ebben az egy nemben egyesítették, csak később állí- 

 tottak föl új nemeket Milne Edwards, Baird, G. 0. Saes. 



A Cythere-nemae^. eddig hazánk fossilis faunájából 23 faja volt 

 ismeretes, melyekhez én vizsgálataim alapján még három újat csatolok. 



A Cythere-nem képviselői jelenleg is nagyon elterjedtek édes- és 

 sós vízben egyaránt. 



1. Cythere tenuipunctata n. sp. 



[IX. t. 10.— 16. ábra.] 



Hossza : 0*54 mm, átmérője : 0*28 mm, magassága : jobb : 0-28 mm, 

 bal : 0*3 mm. 



A kagylók oldalról nézve némikép romboid formát mutatnak, a 

 bal kagyló a jobbtól lényegesen különbözik. A bal kagyló mellső sze- 

 gélye tompán kerekített, a hátoldali kagylószegély fele gyengén hajló 

 ívvel lejt, s abba észrevétlenül megy át (IX. t, 10. á.). A mellső kagyló- 

 szegély összeolvadt a belső peremlemezzel, s a kettő széles övet alkot 

 (IX. t. 15. á.); az összenövési vonal tájékáról indulnak ki a likacs- 

 csatornák, még pedig nagyon széles alappal, a kerület felé elkeskenyed- 

 nek ; szarvas agancshoz hasonlóan, jellegzetesen ágaznak el. A belső 

 peremlemez, valamint a kagylószegély felületén is hosszú barázdák 

 vonulnak végig. A hátoldali kagylószegély mellső harmadában gyengén 

 ívelt, hátsó harmadában alig észrevehetően öblös, a hátulsó kagyló- 

 szegélybe kis zugot formálva megy át; mellső harmadában a záró- 

 készüléknek semmiféle nyomát sem tudtam fölismerni, alsó harmadában 

 azonban a kagylószegélybe iktatott kis mélyedés tűnt föl (IX. t. 14. á.), 

 mely a jobboldali kagylónak ugyanezen részén levő kis fogának elfoga- 

 dására szolgál (IX. t. 13. á.). A jobboldali kagyló hátoldali szegélyének 

 mellső harmadában sem észleltem zárókészüléknek semmi nyomat. 

 A hátulsó kagylószegély fölső részén éles taraj gyanánt kiszélesedik, 

 alsó részén gyenge öblöt alkotva egészen a kagyló széle alá kerül, 

 mely igen föltűnő halom gyanánt emelkedik ki. s az egész kagyló- 

 szegélyt maga alá takarja (IX. t. 14. á.l A hasoldali kagylószegély 

 igen erősen ívelt, csak egy kis része látható, mert a középső részen 

 <erősen öblözött kagylószél a többi részét egészen eltakarja. A hátulsó 

 kagylószegélyről még meg kell jegyeznem, hogy szerkezetére nézve is 

 alig hasonlít a mellső kagylószegélyhez, a mennyiben meglehetős kes- 

 keny, belső peremlemeze nincs, likacscsatornái igen gyéren állók, nem 

 ágaznak el és sokkal rövidebbek. A jobb kagyló mellső szegélye hegye- 

 sen kerekített, a hátoldali kagylószegélybe gyenge zugot alkotva meg}^ 

 át, míg a hasoldaliba alig észrevehetően (IX. t. 11. á.l A hátoldali 

 kagylószegély gyengén ívelt, a hátulsó kagylószegélybe észrevétlenül 



