546 MÉHES GYULA 



megy át : ez hegyesen, egyenlőtlenül kerekített, a hasoldali kagyló- 

 szegélylyel gyengén menedékes lejtövei egyesül ; szerkezete olyan, mint 

 a baloldalié. A hasoldali kagylószegély mellső harmadában gyengén 

 öblözött, hátulsó harmadában pedig finoman ívelt. 



Fölülről nézve a kagylók ékformájúak, mely legszélesebb az alsó 

 részén. A mellső csúcs hegyes, a hátulsó az oldalvonallal tompa szög- 

 letet alkot, s innen meredek lejtővel haladva kicsúcsosodik (IX. t 12. á.). 



A kagyló falazata meglehetős vastag, néha egészen áttetsző. Eölü- 

 lete nagyon szépen díszített, szemölcsszerű kiemelkedésekkel igen sűrűn 

 behintett, melyek néha szabályosan párhuzamos sorokban futnak le, 

 máskor meg szabálytalan sokszögű terecskéket fognak körül (IX. t. 16. á.). 



Az izombenyomatok száma 4 — 6, melyek közül négy egy sorban 

 helyezkedett el, majdnem összeolvadtak, ezek fölött pedig még egy-két 

 izombenyomatot lehet észlelni (IX. t. 10. á.). 



Lelethelye: Sopron (Darufalva) ; elég gyakori. 



Az előzőkben leírt állat bal kagylója hasonlít az EűGERtől Bairdia 

 neglecta Beüss, rar. gibbosa Egger x név alatt leírt fajhoz, melytől 

 eltér főképpen abban, hogy annak hasoldali kagylószegélye középen 

 nem tűrődik ki oly feltűnően, hátoldali kagylószegélye erősen ívelt, 

 míg az enyémé majdnem egyenes. A csúcsszegélyek szerkezete meg- 

 egyező, de izombenyomataik már nem egyeznek meg, a miért is nem 

 tekinthetni az én példányaimat a Bairdia neglecta Eeuss, var. gibbona 

 Egger képviselőinek. 



2. Cythere egregia n. sp. 



[IX. t. 17.— 23. ábra.] 



Hossza : 059 mm, átmérője : 0*3 mm, magassága : 0*34 mm. 



Egyike a legszebb és legérdekesebb alakoknak. A kagylók oldalról 

 nézve megnyúlt veseformát mutatnak, a jobb a ballal teljesen meg- 

 egyezik (IX. t. 17. á.). A mellső kagylószegély jóval magasabb, mint 

 a hátulsó, tompán ívelt, a hátoldali kagylószegély fele lejtősen halad, 

 s azzal kis halmot alkot, a hasoldali kagylószegély fele félköralakú 

 ívben halad, s azzal mély zugban egyesül. A mellső kagylószegélynek 

 vékony cuticula pereme van, mely keskeny csík gyanánt vonul végig 

 a kagylószegékyen (IX. t. 20. á.). A kagylószegély összeolvadt a belső 

 peremlemezzel, az összenövési vonal tájáról erednek a likacscsatornák 

 széles alappal, a kerület felé haladva többszörösen elágaznak, elkes- 

 kenyednek, s többnyire kis gömbben végződnek. A hátoldali kagyló- 

 szegély gyengén hullámzatos vonalat ír le, elülről hátrafelé lejtősödik, 



1 G. (./. Eooeb: Die Ostr. rler niioc. Schicht. bei Ort . . . 406. p., XIX. t.. 4. á. 



