ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCÉN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. 553 



a jobb kagyló a ballal megegyezik. A kagyló mellső szegélye jóval 

 magasabb, mint a hátulsó, tompán kerekített, mind a hát-, mind a 

 hasoldali kagylószegélybe észrevétlenül megy át. A mellső kagylószegély 

 meglehetős keskeny övet alkot, egy vékony csík osztja ketté, likacs- 

 csatornái vannak, melyek a kagylószegély belső pereméről erednek, 

 egymástól távol állanak, egyenletes lefutásnak (X. t. 15. á.). Belső perem- 

 lemez nincs. A hátoldali kagylószegély hátrafelé erősen lejtősödő egye- 

 nes vonalat alkot, mely mellső harmadában jól föltűnő halomban emel- 

 kedik ki. Nagyon érdekes a zárókészüléke, mely a jobb kagylón mellső 

 harmadában mintegy 14 15, a hátulsó harmadban pedig mintegy 9 — K> 

 apró, négyszögű fogacskából áll, mint a Cytheridea pannonica, var. 

 tuberculata-Jlál (1. X. t. 19. á.), a melyek a bal kagyló megfelelő számú 

 mélyedéseibe illeszkednek. A hátulsó kagylószegély a hátoldali kagyló- 

 szegélylyel tompa szögletben egyesül, s meredek lejtővel halad a has- 

 oldali kagylószegély felé, melylyel egyenletes ívet alkot. Szerkezetére 

 nézve sem egyezik meg a mellső kagylószegélylyel, a mennyiben likacs- 

 csatornái nincsenek, sőt belső peremlemeze sincs. A hasoldali kagyló- 

 szegély egyenletes ívet alkot, a két csúcsszegélybe észrevétlenül megy át. 



Fölülről nézve a kagylók majdnem szabályos ellipszist alkotnak, 

 mely legszélesebb közepe táján. A mellső csúcs valamivel hegyesebb, 

 mint a hátulsó ; a két oldalvonal egyenlőtlen, a hátulsó harmadban 

 tompa szögletben megtörő ívet ír le (X. t. 14. á.). 



A kagyló falazata vastag, áttetsző, nem fénylő ; fölületén meg- 

 lehetős nagy, köralakú gödröcskék vannak elhelyezve, melyek körül a 

 fölület finoman szemcsézett (X. t. 16. á.). 



A záróizmok benyomatainak száma 4, melyek ellipszis-, illetve 

 tojásalakúak s egy sorban rendezkednek el, még pedig az eddigiektől 

 eltérőleg, a felső és első függélyes irányban, a két középső pedig .víz- 

 szintes helyzetben (X. t. Ki. á.). 



Lelethelye: Sopron (Darufalva, Tómalom), Szócsán, Budapest- 

 Kőbánya. Igen gyakori. 



2. Cytheridea pannonica n. sp. 



[XI. t. 6.— 14. ábra.] 



Hossza nőstény : 075 mm, átmérője : 0'38 mm, magassága : 0"42 mm. 

 « hím: 076 ■ « <^'' : > « <( °' 44 ■ 



Nőstény: (XI. t. ('>., 7. ábra). Oldalról nézve a kagylók majdnem 

 szabályosan veseformájúak (XI. t. 6. á.), a bal kagyló mellső szegélye 

 olyan magas, mint a hátulsó, a jobb kagylóé valamivel magasabb. 

 A mellső kagylószegély tompán kerekített, a hátoldali, valamint has- 

 oldali kagylószegélybe majdnem észrevétlenül megy át (XI. t. 12. á.). 



Földiám Közlöny XXXVIII. köt. 1908. 38 



