ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCÉN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. ~i~->b 



13. á.). A kag3 r ló falazatát, szerkezetét tekintve a hím teljesen meg- 

 egyezik a nőstény példánnyal, de azt meg kell jegyeznem, hogy a 

 hím példány kagylóin a szemölcsszerű kiemelkedések száma sokkal 

 nagyobb, mint a nőstényén. 



Fölülről nézve a kagylók orsóalakúak, mely a csúcsokat kivéve 

 egész lefutásában egyforma széles. A mellső csúcs hegyes, a hátulsó 

 tompán kerekített. A választóvonal egyenes (XI. t. 10. á.). 



Lelet helye: Sopron (Tómalom, Szőlők melletti út. Darufalva), 

 Peremarton, Budapest-Kőbánya, Szócsán. Igen gyakori. 



E faj alakjára nézve nagyon hasonlít a BRADY-BoBERTSONtól : Cythe- 

 Hdea torosa (Jones) Brady var. teres l név alatt leírt fajhoz, melytől 

 azonban eltér egyrészt a kagyló falazatának szerkezetére, másrészt ama 

 körülményre nézve, hogy mellső csúcsának szélén 5 — 8 kis fogszerü 

 kiemelkedés van, míg a Cytheridea torosa var. teres-én ezek nincsenek 

 meg, azonban ennek hátulsó csúcsszegélyén van egy jó hosszúra ki- 

 nyúlt fogszerű képlet, illetve tüske, a mi viszont az általam vizsgált 

 példányokról hiányzik. Mindezek alapján példányaimat nem tekinthetem 

 a Cytheridea torosa var. teres képviselőinek. 



3. Cytneridea pannonica n. sp. var. tuberculata nov. var. 



[X. t. 17.— 21. ábra.] 



Hossza: 1*01 mm, átmérője: 048 mm, magassága: ü - 56 mm. 



Kagylói oldalról nézve (X. t. 17. á.) teljesen megegyeznek a törzs- 

 alakéval, eltérés talán csak a hátulsó kagylószegélynek lefutásában van 

 némikép, a mennyiben ez nem tompán kerekített, hanem ferdén leszelt 

 lejtővel halad a hasoldali kagylószegély felé. A kagylószegélyek szer- 

 kezete teljesen megegyezik a törzsalakéval, de meg kell jegyeznem, 

 hogy ez állat hátulsó kagylószegélyének mellső részén is van egy fog- 

 szerű kis nyúlvány, mely a Cytheridea pannonica -,-ról hiányzik. 



Fölülről nézve a kagylók körvonalai erősen megnyúlt tojásfor- 

 májúak, melynek csúcsai egyformán tompán kerekítettek. A két oldal- 

 vonal egyenletes ívet ír le. A kagyló falazatán emelkedő két-két nagy 

 halom érdekes külsőt kölcsönöz az oldalvonalnak (X. t. 18. á.). 



A záróizmok benyomatai közül csak a négy egy sorban állót 

 figyelhettem meg. míg az ezek fölött álló két izombenyomatot nem 

 észleltem. 



A Kagyló falazatának különös érdekességet az kölcsönöz, hogy az 



1 Brady-Crosskey et Robertson : A Monograph of the Post-Tertiary Ento- 

 mostraca of Scotland (Including species from England and Ireland). London, 1874. 

 178. pag. 



38* 



