ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCEN OSTRACODAINAK ISMERETÉHEZ. OOV 



hajló ívvel halad, s mellső részén szélesen kiemelkedő tarajkát alkot. 

 A mellső kagylószegélynek vékony cuticularis pereme van, a kagyló- 

 szegély széles övű, gazdagon likacscsatornázott ; a csatornák a kagyló- 

 szegély belső pereméről erednek, egyenkint állanak, nagyon hosszúak, 

 s igen vékonyak : nem egyenletes lefutásúak, mert a közepükön ampulla- 

 szerűén kitágulnak és tűalakú hegyben végződnek. Belső peremlemez 

 nincs (X. t. 22. á.). A hátoldali kagylószegély gyengén ívelt, középső 

 táján finoman öblözött, a hátulsó kagylószegélylyel jól föltűnő halmot 

 alkot. A hátulsó kagylószegély hátulsó harmadában gyengén öblözött, 

 mellső harmadában tompán kerekített, a hasoldali kagylószegélybe észre- 

 vétlenül megy át ; szerkezete teljesen olyan, mint a mellső kagyló- 

 szegélyé. A hasoldali kagylószegély középső részén erősen ívelt, mellső 

 harmadában mélyen, hátulsó harmadában lankásan öblözött, szóles övű, 

 egész lefutásában olyan a szerkezete, mint a csúcsszegélyeké. 



Felülről nézve a kagylók mandula-formát mutatnak, a két oldal- 

 vonal hátulról lejtősödő ívet ír le. Mindkét csúcs hegyes, a hátulsó 

 valamivel tompább, mint a mellső. A választóvonal igen gyengén hul- 

 mos lefutású (XI. t. 2. á.). 



A kagyló falazata finom, egészen átlátszó, üvegszerű, felülete 

 fénylő és sokszögű, alig kiemelkedő szemölcsökkel igen sűrűn behintett, 

 melyek igen gyakran szabálytalan sokszögletű terecskékké csoportosul- 

 nak és ezek közt ösvények futnak le (X. t. 23. á.). 



Az izombenyomatok száma 5 — 6, melyek közül négy egy sorban 

 rendezkedik el a test mellső harmadában : ezek mögött, illetve fölötte 

 található még egy-két izombenyomat ; valamennyien hosszúra megnyúl- 

 tak (X. t. 23. á.). 



Hím : (XI. t. 3—4. ábra). Oldalról nézve többé-kevésbé szabályos 

 veseformájú (XI. t. 3. á.), jóval zömökebb mint a nőstény. A mellső 

 ka.uylószegélye tompán, egyenletesen kerekített, a hátoldali kagyló- 

 szegéhdae észrevétlenül megy át, a hasoldalival nem alkot olyan erősen 

 föltűnő tarajkát, mint a nőstényé. A hátoldali kagylószegély hátrafelé 

 gyengén hajló ívet ír le, a hátulsó kagylószegélybe majdnem észrevét- 

 lenül megy át, ez a hátoldali kagylószegély felé menedékes lejtővel 

 halad, alsó részében pedig tompán kerekített, a hasoldali kagylószegély- 

 lyel észrevétlenül egyesül. A hasoldali kagylószegély közepe táján gyen- 

 gén öblözött. A kagylószegelyek szerkezete teljesen megegyezik a nős- 

 tény példányéval. Megegyezik a hím példány a nősténnyel fölülről 

 nézve is (XI. t. 4. á.), de annál valamivel zömökebb ; úgyszintén a 

 kagyló falazatának szerkezetében s felületének díszítésében azzal a 

 különbséggel, hogy felületén a kiemelkedések sokszögű terecskékké való 

 egyesülését nem észleltem egy esetben sem. Izombenvomatokat nem 

 tudtam fölismerni, mindazonáltal a kagyló szerkezetére való tekintettel 



