ADATOK MAGYARORSZÁG PLIOCEN OSTRACODÁINAK ISMERETÉHEZ. 567 



felső részében meredek lejtővel halad a hátoldali kagyló szegély felé. 

 A hasoldali kagylószegély közepe táján mélyen öblözött, a csúcsszegé- 

 lyekbe észrevétlenül megy át : széles peremlemeze van, mely csak a 

 mellső harmadban keskenyedik el ; szerkezetnélküli. 



Fölülről nézve a kagylók megnyúlt csónakformájúak, melyek a 

 csúcsok kivételével majdnem egyforma szélesek. A mellső csúcs hegy< ís, 

 a hátulsó tompán leszelt. Az oldalvonalak hátulról mellfelé lejtősödő hul- 

 lámos vonalat írnak le. A választóvonal hullámzatos lefutású (X. t. 25. á.). 



A kagyló falazata nagyon vékony, igen törékeny, átlátszó ; fölülete 

 meglehetős nagy, köralakú, szemölcsszerű terecskékkel sűrűn behintett 

 (X. t. Ti. á,). 



Izombenyomatokat a leggondosabb vizsgálat mellett sem tudtam 

 észrevenni. 



Lelethelye: Sopron (Darufalva). Igen ritka. 



Mindezeket összegezve tehát eddigi vizsgálataim alapján megálla- 

 píthatom, hogy Magyarország négy lelethelyéről rendelkezésemre álló 

 alsó-pannoniai anyagban a kagylósrákoknak három következő családja 

 van képviselve : 



Gypridae, Darwinulidae, Cytheridae, 



még pedig a Ci/prirfae- családot 6 nemen belül 21 faj, a Darwinulidae- 

 családot 1 nemen belül 1 faj, a C ytherida e-családot pedig 7 nemen 

 belül 18 faj, összesen tehát 14 nem képviseli 40 fajjal, melyek közül 

 eddig hazánk fossilis ostracoda faunájából 9 nem 34 fajjal tel- 

 jesen új. A fönt említett három családra vonatkozólag érdekes meg- 

 említenünk azt a körülményt, hogy Daday J. vizsgálatai szerint mind- 

 három család képviselői jelenleg is élnek hazánk édes-, illetve szikes 

 vizeiben, még pedig legnagyobb elterjedésnek örvendenek a Cypridae- 

 család képviselői, legkisebbnek a Darwinulidae-csalá&é ; a Cytheridae- 

 családnak kevésszámú képviselője van jelenleg, míg a pliocénben, 

 mint a fönnebbiekből látjuk, nagy számmal volt képviselve. Érdekes 

 és jellemző, hogy a Bairdiidae-c&aláőiiak, melynek képviselői jelenleg 

 csak tenderekben élnek, hazánk alsó-pannon emeletében egyetlen egy 

 faját sem találtam, s a Dariuinulidae-caaláóiiak is, melynek képviselői 

 jelenleg csak édesvízben élnek, csak nagyon kevésszámú példánya talál- 

 tatott, míg a Cypridae- és Cyth&ridae-CBal&d képviselői, melyek jelenleg 

 édes- és elegyes-vízben egyaránt jól érzik magukat, nagyon szép szám- 

 mal fordulnak elő, a miből is megerősíthető az a föltevés, hogy a 

 magyarországi pliocéntenger már nagyon is elegyesvízű lehetett, 

 mind az édes-, mind a tengervízi kagylósrákok nagyon hasonultak, 

 alkalmazkodtak a megváltozott körülményekhez, minek következtében 



