IRODALOM. 593 



A megvizsgált példányokon a kisérő ásványok gyakoriságuk sorrendjében a 

 következők: tömör vörösvasérc, pyrit, limonit, nakrit, magnetit, siderit, bamapát, 

 calcit, quarc, chalcedon, szarúkő és malachit. A pyrit gyakori és pedig kristá- 

 lyodottan vagy behintve ; a limonit az üregekben és hasadékokban gyakran bo- 

 rítja a hároatit kristályokat, a melyekről azonban könnyen leválasztható. Ugyan- 

 csak az üregekben találni a nakritot apró. gyöngyfényű pikkelyek alakjában. 

 A siderit, bamapát és calcit nagyszemcsésen és kristályosan fordulnak elő, nem 

 ritkán a hámatit kristályokat egészen beágyazzák, nemkülönben a sárga szarúkő 

 és a chalcedon is, melyeken olykor a kihullott kristályoknak negativus lenyomatait 

 láthatjuk. 



Majdnem minden kristályba r {1011} lapjai szerint vékony ikerlemezek nőt- 

 tek, a mi azonban a kombinációk jellegét nem változtatja, csak a lapok rostozását 

 eredménj-ezi. Ha az ikerlemezek vastagabbak, akkor az ikerszög is mérhető ; a 

 kristályokon olykor látható hasadás, illetőleg elválás szintén a polysynthetikns 

 ikerösszenövéstől ered. 



Szerző jól kifejlett kristályokon, sima és jól tükröző lapokon az alaprhom- 

 boéder hajlását a basishoz 57°36'30"-nek határozta meg, a miből c=l"3651; ugyan- 

 ezt az eredményt kapta Melczer l is, a kinek munkáját szerző csodálatosképen 

 nem említi, holott ez már néhány évvel ezelőtt egy tekintélyes német szaklapban 

 is megjelent. 



Míg PELixÁN^csakj' {loll}, e{0112}, rc{2243}, c {0001}, {4269}, {8.2.10.25} 

 alakokat állapíthatta meg, addig Kleinfeldt a megmért kristályokon összesen az 

 alább fölsorolt 40 alakot határozta meg biztosan, melyek közül a *-gal jelölt tizen- 

 három alak új a hámatitra. Majdnem minden kristályon kifejlettek r {1011}, e {0U2J , 

 // [2243} és c {0001} ; a legtöbb alak mint alárendelt él- vagy csúcstompító kes- 

 keny, apró lapocskákkal fejlett ki, hiányos lapszámmal. 



c {0001} s {0221} 



*Z{4487} p [0551} 



n {1123} *Í2 {10^2. 12.11} 



n [2243} cl {6287] 



z {2241} I [2134} 



a {1130} i {4265} 



). {1.0.1.16} k {2131} 



*{10Í9) *<o {1.5.6.11} 



u {1014} *tp {1.5.6.8} 



t {2025} *./ {2.8.10.15} 



M{4049] **{1347} 



./ {1012} *£{1344] 



X{4047} a {1235} 



o {3035} P{2467} 



r {1011} / {1232J 



y {0118} *C {5.9.14.23} 



U {0116} *0{3.5.8.13] 



fi {Ollö} *ií{2358] 



y {0227} *Y {5.7. 12.19} 



e [0112} */. [3.4.7.11} 



1 Magyar Chem. Folyóirat 1903. IX. köt. 87. 1. 



2 Tschermaks Minerál. petrogr. Mitteil. 1897. XVI. köt. 519. 1. 



