TÁRSULATI ÜGYEK. 597 



azokhoz az egyszerű kristályokhoz, melyeknél ;r {1123} II-rendű pyraniis ez ural- 

 kodó alak, a lapok közepén az ikerszög vonul végig. E skalenoéder-lapok hajlása 

 a bázishoz : 39°49'— 41°4\ míg n . c = (1123) : (0001) = 42°19', a két egyén szom- 

 szédos skalenoéder-lapjai közt ez ikerszögek 13°54' — 6°12', míg 7t{1123} pyrarnis- 

 nál a két szomszédos lapfél egy lapnak felel meg. Egy igen szépen és csaknem 

 köröskörül kifejlett penetrációs iker kombinációja : L, e, c, a, O, R, Y, rt. 



Kef. Zimányi KÁROLY. 



TÁRSULATI ÜGYEK. 



Szakülés 



1908 június 3-án. — Elnök: di\ Koch Antal. 



1. Dr. László Gábor Magyarországi tőzeglápokról tartott előadást, 

 mely 1908. évi január 8-iki előadásának folytatását képezi. 1 



A m. kir. Földtani Intézet megbízásából tőle végzett tőzeg- és lápkutatások 

 ezideig a Dunántúlra és Eszakmagyarországra terjedtek ki. Úgy e kutatások, mint 

 az őket megelőző adatok azt bizonyítják, hogy Magyarországnak dunántúli része a 

 leggazdagabb tőzegtelepek tekintetében. Innen ismeretesek eddig nemcsak a legna- 

 gyobb kiterjedésű, de egyszersmind legnagyobb vastagságú telepek. Területi nagy- 

 ságra nézve legtekintélyesebbek : 



A Hanyság (Mosón és Sopron vármegyékben) 229*5 km 2 , 



a Boglár és Kéthely közt (Somogy vármegyében) elterülő nagy berek 92 km-, 



a Keszthely, Szabar és Sávoly környéki (Zala és Somogy vármegyékben) 

 három egymással összefüggő lápvölgy 59 km 2 , 



a Marcalság (Yas, Veszprém és Zala vármegyékben! 22 km 2 , 



a Székesfehérvár és Várpalota közti « Sárrét » (Fejér és Veszprém vármegyék- 

 ben) 17 km 2 , 



végre a Szigliget és Tapolca közti tőzegláp (Zala vármegyében) 13 km 2 ki- 

 terjedéssel. 



Ezek mind síklápok, melyeknek tőzeganyaga mintegy kizárólagosan- füves 

 növényekből képződött. — Hogy milyen hosszú időt igényelt a tőzeg lerakodása, 

 bizonyítják ama nagy mélységek, melyeket a tőzog kitöltött. — így a Marcal láp- 

 völgyében a fúrás egy helyen 7*5 m mélységben érte csak el az altalajt. A szig- 

 liget-tapolcai völgyben, továbbá a keszthelyi nagy lápvölgyben a 7 m-es tőzegréteg 

 elég gyakori. 



Egészen más természetűek a Felvidék tőzegtelepei, a mennyiben sokkal kisebb 

 kiterjedésüek és mélységi viszonyaik is elenyészően csekélyek a síklápokéival 

 szemben. 



A legnagyobb ezideig megfigyelt mohaláp Liptó vármegyében Vavrisó ós 

 Pribilina községek közt egy patak völgyében terül el, mintegy 240 kat. holdas 

 kiterjedéssel. 



Nagyság tekintetében utána következik a Magas Tátra lábánál, Szepesbéla 

 határában egy 40 kat. lmldas láp, melynek tőzegrétege helyenként a 4 - Ö m-t 

 is eléri. 



1 L. c folyóirat XXXVIII. kötetének 77. oldalán. 



