598 TÁRSULATI ÜGYEK. 



Általában a Felvidék magas hegységeinek lejtői igen bővelkednek moha- 

 lápokban, de nagyrészük csekély tömegük, másrészt nehezen hozzáférhető helyze" 

 tűknél fogva értékesítésre ez idő szerint nem számíthatnak. 



2. Dr. Emszt Kálmán a tőzegeket fűtőké pességük re, vízfelszivó és 

 gázelnyelő képességükre vizsgálta meg. A legkisebb fűtőérték, a mit talált, 

 i'lOo, a legnagyobb 4200 kalória. Ha a síkláp tőzegét száraz lepárlásnak vetjük alá, 

 a sok érdekes mellékterméken kívül, 33 — 34% tiszta tőzegszenet kapunk, mely- 

 nek fűtőképessége 6200 kalória. Ha a kisebb hamutartalmú felláp-tőzeget szenesít- 

 jük el, úgy a fűtőképesség a 8000 kalóriát is eléri. Vízfelszivó képesség tekinteté- 

 ben a legnagyobb érték 100 : 950 súlyrészhez ; míg gázelnyelő képessége : 1 térfogat 

 tőzeg 3 — 4Va térfogat ammóniák gázt nyel el. Sajnos, hogy nálunk úgy ipari, mint 

 gazdasági tekintetben a tőzeg sok értékes tulajdonsága mellett is csaknem teljesen 

 kihasználatlan. 



Dr. Szontagh Tamás az elhangzott két előadáshoz fűzött megjegyzésében 

 kifejti, hogy a tőzeglápok fölkutatása úgy tudományos, mint gyakorlati szempont- 

 ból egyaránt fontos. Magyarország közgazdasági viszonyaira rendkívül érdekesek e 

 kutatások szolgáltatta adatok. A tudományos oldalán kívül ez késztette a m. kir. 

 Földtani Intézet igazgatóságát arra, hogy e kutatásokat az intézet munkaprogram- 

 jába fölvegye. 



3. Dr. Gaál István Eákosd (Hunyadmegyej környékének földtani 

 alkotása és a rákos di Szarmata édesvízi és szárazföldi ruollus- 

 cum fauna címen beszámolt a Szabó-alapból nyert ösztöndíj segítségével végzett 

 kutatásairól. 



Bevezetésül előadta, hogy a rákosdi szarmata-öböl partját D és DNy felől 

 a devon (?) korú mész, Ny felől pedig felsőkréta mészkövek és homokkövek alkot- 

 ják. — E és K felé egészen a Maros, illetve Egerügy völgyéig a szarmata homok- 

 os márgarétegek borítják a területet. — Áttérve a rákosdi neogén réteg-összletre, 

 az eddig meddőnek ismert sárga homokrétegről kimutatta, hogy fölső mediterrán 

 korszakú, miután benne Corbula gibba Olivi, valamint Bulimina pyrula D'Orb., 

 I vigerina sp. héjakat talált. Az erre következő szürke homokkő meddőnek mond- 

 ható. Majd 4 m vastagságban kvarckavicsos konglomerátum van a falu ÉNy-i végén 

 föltárva, melyben bemosott Cerithium pictum Eichw. mellett szép számban talál- 

 hatók a szárazföldi és édesvízi molluscumok. Ezek közül egy igen nagy Helix tűnik 

 föl leginkább, mely a kövült fajok -közül a Tachaeocampylea Doderleini Brus. alak- 

 köréből valónak látszik, míg a recens fajokat tekintve a Helix Pala ivanica -hoz áll 

 igen közel, mely a Szunda-szigeteken él. Föltűnik ezenkívül a Helix cf. depressa 

 Ki.., Tudora conica Kl., melynek legközelebbi élő rokonai szintén a keleti sziget- 

 tengerben honosak. A konglomerátumra homok, majd márga telepszik, melyben a 

 legközönségesebb szarmata brakvízi fajok találhatók (Marira )>odoiiea, Cardium 

 plicatum stb.). 



Erre cerithiunios sárga homok következik, melyben egy 20 — 25 cm-es homok- 

 rétegben újra Tachaeocampylea-k llelix-ek, ezeken kívül apró Hyalina-k, Vitrina-k, 

 Patula-k, Pupa-k s több Tudora faj találhatók. Majd szürke meszes homokot talá- 

 lunk, melyben feltűnő ép Modiola, Cardium, Tapes és Trochus fajok szarmata 

 alakjait jjyűjthetjük. Az erre települő sárga homokban főként Donax lucida Eichw. 

 az uralkodó, az egész rétegsorozatot pedig Cerithiumos és Ostreás durva mészkő 

 zárja le. 



