A TIHANYI FEHÉRPART PLIOCÉNKORÚ RÉTEGSORA ÉS FAUNÁJA. 673 



Hasonló 'értelemben nyilatkozik Lőrenthey dr. is. «Az uniók — 

 írja i. m. 12. lapján — fölfelé mindig gyakoriabbak lesznek, valamint 

 a Dreissensia serbica Brus. is. Fölfelé haladva mindinkább szaporodnak 

 azok az alakok, melyek a felső Congeria rhomboidea jellemezte szintben 

 lesznek uralkodóvá. » 



Az eddig említett rétegkomplexus, mely Halaváts Gyula I — II., 

 Lőrenthey Imre dr. I — III. s az általam I — -IV. jelölt kövületes rétegeket 

 foglalja magában, mintegy 12'5 méter vastag. 



Ámde ez a Fehérpartnak csak a fele része. 



A Fehérpart másik (felső) fele részéről Halaváts Gyula csak ennyit 

 mond: a felső fossziliás («unio»-s) réteg felett egy «szenes réteg, majd 

 sárga, sötétebb, foltos agyag következik". Lőrenthey Imre dr. már kissé 

 részletesebben azt írja, hogy az uniós réteg felett következő 8 — 12 m 

 vastag, csaknem függőleges falban, melyet csak létrával lehetne meg- 

 közelíteni, sárgás vagy kékes agyagpadok váltakoznak három feketés 

 réteggel, a melyek kövületnélkülieknek tetszenek, legfölül pedig a humusz 

 alatt kb. 1 m vastagságban finom rétegzésű, töredékes darabokra könnyen 

 széteső homokosagyag van. A három feketés réteg egyikéről pedig azt 

 írja, hogy az már a Congeria rhomboideá-s szinthez tartozik. 



A részletes kutatás mindezt más világításba helyezi, a mint az az 

 alábbiakból is kitetszik. 



Az Unió Halavátsi Brus. tömeges föllépésével jellemzett (« uniós ») 

 homokréteg fölött leveles-pados, homokos agyag következik 1*3 m vas- 

 tagságban. Erre előbb mintegy 75 cm vastag kékes, majd 40 cm 

 vastag világossárga s végül 1 m vastag sötétes sárgás homokréteg 

 települ, a melynek a fedőjében 30 cm vastag, sötétes, csaknem fekete 

 agyagpad van igen csekély elszenesedett résszel. Ez az a « zsíros, 

 bitumenes fekete agyag vagy szenes réteg», a melyet Lőrenthey dr. 

 már a Congeria rhomboideá-s szinthez számít és a mely már messziről 

 látszik a Fehérpart közepe táján fekete csík alakjában, (lásd az ábrát) 



Kövületet nem leltem benne. 



Erre az első, viszonylagosan vastag, feketés agyagpadra közvetetlenül 

 mintegy 30 cm vastag, világossárga, leveles, csillámos, agyagos homok, 

 majd 80 cm vastag kékes-szürke homok s végül 1*4 m vastag vöröses 

 szinű homok következik, mely utóbbi összeálló padokat formál és a 

 melynek a fedője : a második fekete agyagrétegecske, alig 10 cm 

 vastag. 



Ez a második vékony fekete agyagrétegecske (V.) is fölötte szegény 

 kövületekben. Belőle a következő fajokat gyűjtöttem: 



Dreissensia serbica Brus. 14. p. 

 Unió Halavátsi Brus. 1. p. 



