A GEOLÓGIA HALOTTAI 1908-BAN. 089 



ban hervadhatatlan érdemeket szerzett, neve Dauwin és Cuviee mellett örök 

 fényben fog ragyogni a természettudományok történetében. 



Született 1827-ben Saint-Germain en Laye-ben ; doktori vizsgálatát 

 1852-ben a következő munkája alapján nyerte el: Origine et la formation 

 des silex de la craie et des meutiéres des tei^ains tertiaires. 1853-ban a 

 Museum d'Histoire naturelle paleontológiái osztályának az asszisztense lett. 

 1855-ben Görögországot kutatja át és a Marathon melletti Pikermi hegysza- 

 kadékából temérdek ásatag csontot gyűjt. 1872 ben a paleontológiái múzeum 

 tanára lesz, amely állásában mindvégig bámulatos szorgalommal működik. 

 Mellőzve számos egyéb állását és kitüntetését, csak azt említjük föl, hogy a 

 Francia Geológiai Társulatnak 1849 óta tagja, s három ízben elnöke is volt, 

 és hogy a Francia Tudományos Akadémia 1902-ben elnökévé választotta. 



Eengeteg sok munkája közül a legfontosabbak a következők: Ani- 

 maux fossiles et géologie de l'Attique, amely 1862 — 1867 között jelent meg 

 75 táblával illusztrálva: Animaux fossiles du Mont Léberon i 1873-ban 20 

 táblával); L'Acünodon (1887); Le DHopithéque (1890): Quelqucs remarques 

 sur les Masiodontes (1891); Les Pythonomorph.es de Francé (1892). Ezen- 

 kívül Patagónia fosszilis emlősállatairól irt nagybecsű dolgozatot: Fossiles de 

 Patagonie címen (1904—1906). Igen fontos munkája továbbá a Matériaux 

 pour Vhistoire des tems quaternaires (1876 — 1892). Általános irányú és ter- 

 mészetbölcseleti művei közül Jáváinak az Enchainemenls du monde animál 

 dans les temi>s gcologiques (3 kötetben 1878 — 1890) és az Essai de Paléonto- 

 logie philosophique (1896) című munkái. 



Harrington Bernát a kanadai Montreal egyetemén a mineralógia 

 tanára volt. Született 1848 augusztus hó 5-én Québec tartományban, és a 

 montreali Mc Gill Collégiumban nevelkedett ; ugyanezen intézetnek egyetemét 

 is elvégezve Yaleba került. 1872-ben a Canadian Geological Survey-hez került 

 s itt Stekey Hunt elhalálozása után chemikus és mineralógus lett. Később 

 Montreal-ban a Mc Gill- egyetemen a vegytan és a bányászat tanszékét nyerte 

 el, a hol különösen mineralógiával foglalkozott. Kanada ásványainak leírása 

 az ő tollából jelent meg az 1878. évi párisi kiállításon. Legbecsesebb tanul- 

 mánya a Dawsonit nevű új ásványnyal foglalkozik (1874), azonkívül írt a 

 Laurentiani kőzetek mikroszkópiai szerkezetéről (1877) és Ottava- 

 County egyes apatit tartalmú teléreiről (1879) is. Számos kisebb tanul- 

 mánya jelent meg az északamerikai ásványokról a Transactions of the 

 Eoyal Society of Canada és az American Journal of Science 

 folyóiratokban. A Kanadai Brit-Királyi Társulat kémiai szakosztályának az 

 utóbbi években ő volt az elnöke. 



Harrison Vilmos Jeromos angol geológiai író 1845-ben a Doncaster 

 mellett levő Hemsworthon született ; s a geológia mellett kémiát és lizikát is 

 tanult. Kezdetben aLeicestcr Town Museum gondnoka volt, majd 1880 ban 

 egy birminghami iskola főigazgatója lett, a mely állásában 1908 június hó 

 6-án bekövetkezett haláláig meg is maradt. Hakkison Nagy-Brittaniánnak egyik 

 legkedveltebb népszerű-geológiai írója volt, aki e mellett számos eredeti köz- 

 leménynyel is gazdagította a geológiai és glaciológiai irodalmat. Legismertebb 



