690 A GEOLÓGIA HALOTTAI 1908-BAN. 



munkája a oGeology of the Counties of England and of North and South 

 Walesi című 1882-ben kiadott könyve. 



Lapparent Albert, a párisi Facultés libres-en a fizikai földrajz tanára, s 

 a francia tudományos akadémia tagja május hó 4-én elhunyt. 



Lapparent 1839 december hó 30-án Bourgesben született. Az Ecole des 

 Mines elvégzése után 18<i3 ban Déltirolban geológiai fölvételt végzett, s az 

 erről szóló munkájában már jelét adja biztos geológiai tudásának. A fiatal 

 bányamérnök nemsokára ezután részt vesz Franciaország geológiai térképének 

 szerkesztésében is. Bray tartományról írt értekezésében már jelét adja annak 

 a törekvésének, hogy a topográfiai viszonyokat a geológia alapján fejtegesse, 

 amely irányt később fényes sikerrel folytatott is. A múlt század hatvanas 

 éveinek a végén már titkára és előadója annak a bizottságnak, amely a 

 La-Manche csatorna alagútjának előtanulmányozásával volt megbízva. Potier 

 és Larousse akadémikusokkal együtt alapos véleményt szerkeszt a tervezett 

 alagútról, megállapítva azokat a viszonyokat, melyek figyelembevételével az 

 alagutat megépíthetnék. 1875-ben az Institut catholique-n a geológia tanára, 

 majd a Facultés libres-en a geográfia professzora lesz. A francia tudományos 

 akadémia pedig 1897-ben Desclozíeuux helyére tagjául választja. 



Mellőzve igen sok technikai munkáját, csak főművét a Traité de 

 Géologie kézikönyvét említem, a melynek ötödik kiadása 1906-ban jelent 

 meg s több mint 2000 oldalon 880 ábrával a geológiai minden kérdését ki- 

 merítően tárgyalja. Ez a kézikönyv a geológusoknak világszerte bibliája, ép 

 úgy mint a paleontológusoknak Zittel Paleontológiája. Ebben a munkájá- 

 ban az egész világirodalmat tekintetbe veszi, így sajnosán belekerült mun- 

 kájába az Aradi- féle budapesti lias (toarcien) is, melyet azóta — Dr. Lören- 

 they Imre egyetemi tanár kritikai tanulmányozása alapján — az irodalomból 

 törölni kellett. 



Egy másik munkája : aLecons de Géographie physique világosan 

 mutatja, hogy a geológia a geográfiának édes testvére. Lapparent munkáival 

 valóban egy új tudománynak: a fizikai földrajznak az alapját rakta le, 

 és pedig geológiai alapon, kimutatva, hogy Földünk jelene semmi egyéb, mint 

 múltjának a folytatása. 



Kegyeletünk nem volna tökéletes a világ legnagyobb sztratigrafusa iránt, 

 ha föl nem idéznők Lapparent költői stílusát, a mi természetes jóságának és 

 mély őszinteségének a megnyilatkozása. Elénk emlékezetünkben van még az 

 a költői lendületű ismertetés, a melyet a nagy tudós az Annales de Géogra- 

 phie 1907 november 15-iki számában Déchy : Kaukázusáról írt, s a melyben 

 a magyar utazó munkájáról úgy nyilatkozik, hogy ha a hegységek érezni tud- 

 nának, úgy az Alpok, az Andok, sőt még a Himalaya is féltékenyen nézné- 

 nek most a Kaukázusra, mert a földnek még egyetlen hegylánca sem vonult 

 föl oly szép köntösben a világirodalom színpadára, mint a Kaukázus. 



Lapparent munkáinak sorai között a szigorú kritikai él s nagy tudás 

 mellett is ott rejtőzik a mélyen érző szív s a természetimádó nemes lélek. 

 Nemcsak a francia tudomány, hanem az egész világ szakkörei gyászolják a nagy 

 férfiú elhunytát. 



