2 KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN. 
1099-a a mezőgazdasági érdekeltség javára fordítandó. E célból a föld- 
mivelésügyi minisztérium kezelésében külön alap szervezendő, amelybe 
a 1099-os járulékot minden üzleti év lezárása után be kell szállítani. 
Az alap rendeltetése: a mezőgazdasági érdekek előmozdítása, elsősorban 
azokon a vidékeken, ahol a káliumsók kiaknázása folyik. 
x 
Ebben a kivonatban körülbelül benne van az egész törvénycikk 
lényege. A törvény tehát megvan, az állam előre biztosította jogát a 
keresett kincsekre, most már csak azon törekedjünk, hogy a kálisót 
meg is találjuk hazánkban. 
A kálisókutatás kérdésével hazánkban tudvalevő- 
leg először Mány SánpoR miniszteri tanácsos, az állami bányászati 
főosztály főnöke foglalkozott behatóan és épen az ő kimemtő 
ismertetésére és javaslatara határozta el 1899-ben a m. kir. pénzügy- 
minisztérium, hogy állami ellenőrzés mellett megbízható 
vállalkozókkal mélyfúrásokat végeztet. A mélyfúrások 
pontjait geológiai alapon óhajtván kijelöltetni, a m. kir. pénzügyminisz- 
térium felhívta Böckgkn Jáwvosr, a földtani intézet boldogult igazgatóját, 
hogy hazánk délkeleti és keleti felvidékeit geológiailag tanulmányozza és 
tanulmányai alapján jelölje ki azokat a helyeket, ahol kálisóra remény 
lehet. Böckn Jásos azonban azt válaszolta, hogy hazánkban az eset- 
leges kálisó-telepek felkutatására nem annyira a geo- 
lógus, mint inkább a vegyész hivatott, mert a geológus a 
mélységben elfödött esetleges kálisótelephez hozzá nem férhet, ellenben 
a vegyész a sósforrások elemzése révén valamit mégis következtethet. 
Minthogy nyilt kérdés, vajjon van-e hazánkban kálisó, vagy sem, a leg- 
szükségesebb lépés annak kimutatása leend, hogy a sósforrások vizében 
van-e valahol számbavehető káliumklorid-tartalom. Ha van, úgy a káli- 
tartalom csak a mélységben fekvő kálisó-telepből juthatott oda. Ajánlja 
ezért Kőhalom vidékének a sósforrásait a vizsgálatokra, mert az egyik 
kőhalmi sósforrásban régebbi adatok szerint magas klórkáli-tartalom van. 
A kőhalmi sósforrásokat MÁny SáNxpoR miniszteri tanácsos Selmec- 
bányán megelemeztetve, azokban az elemzések számbavehető KCI-tar- 
talmat nem mutattak ki. A kutatások megkezdésére tehát a kőhalmi 
viszonyok semmiféle alapot sem nyújthattak. 
Ezért Mány SáwxpogR miniszteri tanácsos 1900-ban ismételten föl- 
veti azt az eszmét, vajjon a geológiai részletes vizsgálatok- 
tól nem lehetne-etöbb eredményt várni, mint a sós- 
források elemzéseiből? 
Böcgkn János azonban a kutatások megindítását újból csak a sós- 
források és kutak vizsgálatára alapította, tehát a vegyészek körébe utalta, 
