KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN. 3 
minthogy szerinte a geológiai fölvételek hosszasabb tanulmányokat 
igényelnek. 
Erre azután MÁny SÁNDOR miniszteri tanácsos 1900-ban megbízta 
KALECSINSZKY SÁNDOR-t, a m. kir. földtani intézet fővegyészét, hogy a 
sósvizek gyűjtését és elemzését kezdje meg. Majd vizsgálatainak meg- 
könnyítése céljából KALEcsixszkv segítségére 1904-ben a földtani inté- 
zethez osztotta AcCKER VIKTOR bányamérnököt, és 1906-ban Bupax ERNŐ 
fémkohómérnököt. 
A hat évig tartó sósvízelemzések határozott eredményt ugyan nem 
mutattak ki, de igen jó szolgálatokat tettek később az Erdélyrészi Me- 
dencét tanulmányozó geológusoknak. 
A kémiai vizsgálatok hosszadalmassága mellett azonban nem sok 
remény volt a kálisótelepek fölfedezésére, ezért MÁny SÁNDOR minisz- 
teri tanácsos, Popovics SÁNDOR volt államtitkár hozzájárulásával, Lóczy 
LaJos egyetemi tanárhoz fordult véleményért. E közben a m. kir. 
pénzügyminiszterium elhatározta, hogy a petróleum után is maga vé- 
gezteti a fúrásokat, minthogy a magánfúrások eredményre nem vezet- 
tek. Ilyen körülmények között kérte fel a pénzügyminisztérium Lóczy 
tanárt véleményadásra. A felhívásra Lóczy Lasos, — függetlenül Böcgm 
János véleményétől, a miről tudomása sem volt, — 1907-ben azt aján- 
lotta, hogy geológiai alapon indítsa meg a kormány a kutatásokat 
s a geológiai vizsgálatok útán azonnal kezdjenek is a fúráshoz. 
Lóczy tanárnak határozott közbelépésére azután meg is kezdődtek úgy a 
geológiai vizsgálatok, mint a kutató fúrások, amelyeknek egyik eredménye 
a kissármási földigáznak tüneményes előtörése is. 
A hivatalos titok zára alatt csendben, de annál szívósabb kitartás- 
sal dolgoztak a kutatók s épen ezért eddigelé csak néhány beavatott 
szakember tudott a kutatások menetéről. Most azonban az állam magá- 
nak biztosítván nemcsak a káliumsókat, hanem a földigázt és a petró- 
leumot is, a titoktartásnak célja többé nem igen van. Sőt épen az állam 
érdeke, hogy minél több szakember szóljon a dologhoz. 
Előrebocsátom, hogy jelenleg Magyarországnak csak az erdélyi 
részeiben keresik a kálisót s igy főkép az erdélyi kutatásokkal fog- 
lalkozunk ezen ismertetésben is. A vitás anyagot főleg két pont körül 
forgathatjuk, nevezetesen: 1. van-e az Erdélyrészi medence mélységében 
káliumsó s ha van, 2. hol kutassuk azt először, a Medence szélein-e, vagy 
a közepén? 
Ezeket a kérdéseket fogom a következőkben megvilágítani. Mielőtt 
ezt tenném, előre bocsátom mindazt, ami eddig a kálisókutatások ügyé- 
ben hazánkban történt. 
A terjedelmes anyag tárgyalása előtt szabadjon a Földtani Közlöny 
szerkesztősége nevében e helyütt is igaz köszönetemet nyilvánítani a 
1x 
