KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN. 5 
előfordulása főkép az Erdélyi Medence belső szegélyét követi. Kár, hogy 
Erdély kősógazdagságának ezen áldása nincsen tetőzve kálisóknak előfordulása 
által is, miként Galiciában Kalusznál és Poroszországban .Stassfurton. Az 
iparban felette értékes kálisók az említett helyeken a konyhasó, vagyis a 
nátriumsótelepek tetejében fordulnak elő és igen szép nyereséggel bányásztat- 
nak ki. Erdélyben az eddigi bányaműveletek által feltárt kősótelepek tetejében 
eddigelé nyomát sem kapták ezen értékes sóknak, miből az elhunyt híres 
freibergi geológ: Corra BERNÁT egy évtized előtt azt a következtetést vonta le 
és mondotta ki, hogy a kálisó, miután azon tengervízben, melyből Erdély 
óriási mennyiségű kősója kiesett, kétségtelenül jelen volt, az erdélyi beltenger 
beszáradásánál visszamaradt anyalúggal együtt a mélyebben fekvő Nagy Ma- 
gyar Medencébe lefolyt s ottan a Magyar Alföld nagyobb mélységében kere- 
sendő. Én azonban épen ilyen valószínűnek tartom azt a lehetőséget is, hogy 
az egykori beltenger anyalúgjának sói megvannak, de nem az Erdélyi Medence 
szélén, hol a korábban leülepedett kősó található, hanem valahol annak kö- 
zepe táján, föltéve — ami valószínű is — hogy a medencének legnagyobb 
mélysége itt volt valahol s a tenger beszáradásánál itt gyűlt meg a fenn- 
maradó anyalúg a könnyen oldható kálisókkal és itt száradt be végkép. Ha 
valamikor kálisókra kutatás foganatosíttatnék Erdélyben, mindenesetre az 
Erdélyi Medence középrészében kellene — szerény nézetem szerint — fúratá- 
sokat eszközölni. 
Kocn AwraLr tanárnak erre a fontos kijelentésére azonban csak- 
hamar a feledés fátyola borult; még ő maga sem szól többet a káli- 
sókról, sőt az Erdélyrészi Medence Harmadkori Képződ- 
ményeiről írott nagy monografiájában már egyáltalán nem említi 
ezt a kérdést. 
Lóczy LarJos egyetemi tanár 1890-ben Bécsben járván, megláto- 
gatta régi ismerősét, a nagyhírű SuEss EDE tanárt, az osztrák Tudomá- 
nyos Akadémia elnökét. A kiváló geológusok beható eszmecserét foly- 
tattak a kálisókérdésről is s a híneves bécsi tanár később is több ízben 
ajánlotta magyar kollegájának, hogy fúrjanak a magyar sóbányák vidé- 
kén kálisó után. Ez a kívánság azonban csak buzgó óhajtás maradt s 
a mult században mi sem történt a kálisókutatások körül. 
Hazánkban a kálisókutatást tulajdonkép Mány SáNpoR m. k. pénz- 
ügyminiszteri tanácsos, az állami bányászati ügyosztály főnöke kezdte 
meg az 1899 június hó 2-án fogalmazott miniszteri leirattal : 
144,666/1899. szám. M. k. Pénzügy-Miniszter. Nagyságos BöckH János 
m. kir. miniszteri osztálytanácsos úrnak, a földtani íntézet igazgatójának, 
Budapest, Földmívelésügyi minisztérium. A hazai mezőgazdaságra és vegyi- 
iparra nézve felett fontos, hogy kálisó az országban szereztessék. Eddig, amint 
az Nagyságod előtt is ismeretes, e só után kutatások, illetve mélyfúrások, 
dacára annak, hogy a galiciai kaluszi sóbányaműnél évente mintegy 70,000 g 
darabos és őrölt kainiítet termelnek, aligha eszközöltettek. Miután országos 
