12 KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN. 
óvadékot tegyek le. Ha azonban a m. kir. kormány ezt megkivánná, akkor 
kész vagyok ez irányban tárgyalásokba bocsátkozni. 
Az elvi megegyezés után ajánlattevő cég elküldené geológusát, hogy a 
helyi viszonyokat tanulmányozza és megállapítsa, vajjon a kérdéses területen 
a kálisóra való fúrások eredménynyel kecsegtetnek-e, vagy sem. A geológus 
szakszerű véleménye alapján bizonyos időközön belül vagy megkezdené a 
fúrást ajánlattevő, vagy pedig visszalép a vállalkozástól. Ha a fúrást megkezdi, 
akkor kizárólagos jogot igényel arra, hogy bizonyos területen (pl. Erdélyben) és 
bizonyos időközön belül kálisó kutatást s esetleg termelést egyedül ő végezhet. 
Áttérve most az eddig végzett munkálatokra, tisztelettel megemlítem, 
hogy a hazánkban netalán előforduló kálisó felkutatásával már az 1899. év 
óta foglalkozunk. Elsősorban geológiailag szándékoztunk a kutatást megkezdeni. 
A m. kir. Földtani Intézet ajánlatára, mint bevezető munkálat a sósforrások 
megvizsgálása van jelenleg folyamatban, amennyiben ha valamely sósforrás 
vizében a kálisó kimutatható, nagy a valószínűség, hogy az a mélységben levő 
kálisótelepek oldása által jutott abba. 
Eme vízgyűjtés és annak vegyelemzése még folyamatban van s hogy 
dr. KarEmcsrsszkY S. fővegyész e munkája megkönnyíttessék és az eredmény 
mielőbb tudomásunkra jusson, oldala mellé újabban egy okleveles fémkohó- 
mérnököt osztottunk be a kir. földtani intézethez. 
KarcEcsisszgY 1900-ban Kőhalom, Garat, Zsiberik, Szászugra, Hévíz és 
Mirkvásár környékét vizsgálta meg, hol a fentebbi sorrendben 0-005, 0-023, 
0-036, 0-O17 és 0-02759/9 KCI tartalmat állapított meg az egyes elemzett 
vizekben. 1901-ben megvizsgálta Alsó-, Felsőrákos, Vargyas, Homoróddarócz, 
H.-Városfalva, H.-Szentpéter, Szentpál, Recsenyéd, Szentmárton, Abosfalva, 
Gyepes, Keményfalva, Zsombor, Ujfalu, Oklánd, Karácsonyfalva, Almás, Lövéte, 
Kisküllő-Keményfalva, Székelyudvarhely, Korond, Atyha, Parajd, Sóvárad és 
Szováta környékét. 
Az 1902—1903. években a vizsgálat dr. KarEcsixszkx fővegyész úr beteg- 
sége miatt szünetelt. 
A megvizsgált 55 sósforrás mindenike tartalmaz káliumkloridot 0-0059— 
0831 grammig 100 cm? sósvízben. Utóbbi legmagasabb tartalommal a szovátai 
Sósbánya kis patak vize bír. A nevezett fővegyész úr kimutatta, hogy a klór- 
káliumtartalom független a klórnátriumtartalomtól s a legkülönfélébb viszo- 
nyokban fordul elő. Minthogy azonban a klórkáliumtartalom a konyhasóhoz 
viszonyítva csékély, eme helyeken a fúrást nem ajánlja. 
Az 1906. évben Besztercze-Naszódmegye és Sófalva területe volt a vizs- 
gálat tárgya. A vegyelemzések még folynak, azonban dr. KALEcsrsszkyY véleménye 
szerint előre is jelezhető, hogy eme területen nagyobb kálisótelepek lehetnek. 
Eszerint a vizsgálat máris némi eredménnyel járt, amennyiben legalább 
is tájékozásul szolgálhat, hogy mely vidék tétessék a geológiai tanulmány tár- 
gyává. Minthogy azonban a kálisóknak hazánkban netalán való előfordulásá- 
nak kérdése egyelőre kémiai útra van utalva, a véleményadásra felhívott 
m. kir. Földtani Intézet igazgatósága a HErmRicH EMDEN-cég ajánlatát a maga 
részéről semmiképen sem találja elfogadhatónak, mivel addig, ameddig a vegy- 
