16 KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN, 
vetődések a víz behatolását nem okozták és ezáltal valami kilugozást vagy 
átváltozást nem idéztek elő. Középhegységeink körül, peremük mentén tömegesen 
találunk sósforrásokat, még ott is, ahol összefüggő, sík sótelepeket már nem 
találunk. Elmult idők rombolási munkáját fejezik be. Láthatja, hogy a viszo- 
nyok itt bizonyos analógiákat mutatnak az erdélyiekkel, azzal az egyetlen 
külömbséggel, hogy a mi nagy medencéink nem voltak eredetileg sóüstök, 
hanem hogy a nagy tengeröböl, melyben a só kivált csak a tercierkorban, a 
miocén ráncolódás következtében oszlott fel egyes medencékké. Ellenben 
Önnél Erdélyben a mai sótelep még megközelítőleg az eredeti képződési hely- 
nek felel meg. Persze itt is, mint nálunk a só a kifutó vége felől el van 
pusztítva és itt van a forrásuk régiója. Önt bizonyára érdekelheti, hogy a mi 
természetes sósforrásaink kálitartalma nem nagyobb, mint az önöké. Külömben 
bajos a kálisótartalomból a kálisók előfordulásának valószínűségére következ- 
tetéseket vonni, mivel tapasztalásunk szerint finoman eloszlott, avagy durvábban 
benőtt klórkáliumtömegek, anélkül, hogy bányászásra érdemesekké válnának, 
gyakran oszolnak el a kőzetrétegekben. Mindazonáltal az Ön vegyelmezési 
eredményeit nagyon figyelemreméltóknak találom. Mi a  Zechsteinrétegek 
faciesbeli fejlődésének jelenségeiből, Középnémetország bizonyos részeiben a mi 
nagy sóüstünk egykori partszélét meglehetős biztonsággal tudjuk rekonstruálni. 
Itt most Ön számára megemlítésre méltó, hogy nekünk sehol ezekben a haj- 
danta partközeli részekben nincs kálisónk, bár a kősó letelepedett és még most 
is megvan. Itt nem annyira egy peremmenti utólagos kilugozásról van szó, 
hanem inkább a kálisoknak a partközeléből való primér, eredeti hiány- 
zásáról. 
Látja, hogy ezaz Ön magyarázatával, — amely szerint 
a gyanítható kálisók a medence közepén keresendők, 
nem pedig a part közelében, —teljesen megegyezik. 
Azt tartanám helyesnek, hogy nem egy birtokoscéget, hanem a kősó 
és kálisófúrásokban különösen jártas mérnök- és fúrócéget bíznának meg a 
feltárási kísérletekkel, még pedig úgy, hogy az egyméter fúrásmunka szerinti 
egységtétekről szerződést kötnének és hogy minden fáradságot és gondot fel- 
használjon, még egy részesedési hányadot is juttatnának neki. 
Semmikép sem akarok a magyar fúrási vállalatok munkaképessége ellen 
szólni, de ezen esetben mégis helyesebbnek találnám, legközelebb legalább egy 
oly céget választani, amely ezen a téren különös tapasztalatokkal bir. Még 
nálunk is, — dacára a sok száz fúrásnak, amelyet kálisó után végeztek, — egyaránt 
előfordul, hogy ezeket könnyű oldhatóságuk miatt túlfúrják anélkül, hogy 
észrevennék és anélkül, hogy a vegyelemzésre és megvizsgálásra szükséges 
fúrásmagot meg kapnák. Ezen esetekben még a gyémántfúrásoknál is, mihelyt a 
kősóba jönnek, tömény klórmagnézium-lugot kell öblítési lúgnak használni, 
hogy a magokat a feloldástól megóvják. Ezen munkálatok számára ajánlom a 
Thumann H., Halle A. 8. céget. Nem ismerek nálunk olyan céget, amely hasonló 
megbízhatósággal és ügyességgel végezné a fúrásokat, mint ép az említett.s 
Ezek előrebocsátása után az erdélyi medencét ajánlom  kálisó- 
telepekre nézve kutatás alá venni. A fúrások helyét nem az elemzésekre 
