A KÁLISÓKUTATÁSOK HAZÁNKBAN. 17 
kell alapítani, hanem geológiai vizsgálatnak kell a fúrópontok kijelölését 
megelőznie. A vizsgálat feladata megállapítani, hogy a medence szélein 
különböző tengerszín feletti magasságban (Désaknán 300 m, Torda 450 m, 
Vízakna 400 m, Parajd 500 m, Szováta 500 m közelítőleg) kibukkanó 
sótelepek geologiai rétegei minő hajlással tartanak a medence közepe 
felé és milyen mélyre lehet hozzávetőleg becsülni ezen rétegek színtes 
elterjedését a medence közepén. 
Ezen vizsgálat a sósrétegek sztratigrafiai helyzetének megállapításá- 
ból indul ki és pedig köröskörül a harmadkori medence kerületén, hogy 
a faciesbeli különbség is kiderüljön az egyidős lerakódások különböző 
partmelléki helyein. 
Tisztelettel javaslom, kéressék fel a m. kir. Földtani Intézet 
igazgatósága egy geológus kiküldésére, aki az erdélyi 
harmadkori medencét a fentebbi elvek szemmel tartásával, de nyilt 
szemmel és elfogulatlan önálló itélettel beutazza és a medence alakulatát 
kinyomozza. E munkákra két havi időt elegendőnek hiszek, ha a ki- 
küldendő geológusnak a hozzá szükséges segedelem, nevezetesen a kor- 
látlan fuvarozás és a pénzügyőri közegek támogatása biztosíttatik. 
A geológus útközben egyszerű titrálással folyvást vizsgálná a vize- 
ket és kutakat, azok lúgos tartalmára nézve és a sóskutakból a szük- 
séges mennyiségű vizet pontos kémiai elemzés céljából felküldené a 
m. kir. Földtani Intézetbe, hogy ott KALECSINSZKY SÁNDOR fővegyész úr 
felügyelete alatt elemeztessenek. 
A vízgyűjtéshez a geológus mellé szükségesnek tartanám egy állami 
megbizható kiválogatott kohász-legény vagy laboráns kirendelését, aki a 
vízgyűjtés és elcsomagolás munkáját végezné és a geologus állandó 
laboránsa volna a kutatás tartamára. 
Az északnémetországi tapasztalatok, megerősítve az én deduktivus 
következtetéseimet, arra mutatnak, hogy az Erdélyi Medencében és csak 
a medence közepe felé 2—300 méternél nagyobb melységben várhatók 
összefüggő telepekben bányamiívelésre érdemes kálisótelepek. Az észak- 
németországi Alföld alatt 500—800 m mélyen van a kálisó, a honnét 
aknákon szállítják a drága terméket. 
Ahhoz van kötve a németországi tapasztalatok szerint a kálisó- 
telepek jelenléte az Erdélyi Medencében, hogy képződésük után elegendő 
mélyre (2—300 m) sülyedtek-e le a talaj felszíne alá a sókat bezáró 
rétegek és állandóan napjainkig olyan mélységben maradtak-e hogy a 
kiáztatástól és kimosástól védve voltak. 
Az első fúrások azokon a vonalakon eszközlendők, amelyeket 
a geologus a medence legmélyebb feneke tengelyeiül kijelölhet. Min- 
den esetre több fúrással kell a kutatást e kijelölés után megkezdeni 
még abban az esetben is, ha az első fúrás eredménytelen volna, avagy 
Földtani Közlöny. XLI. köt. 1911. 2 
