26 SCHMIDT KÁROLY 
2. Tamásfalvai (I.), argyasi (II.) és nagyalmási (III.) szén." 
16 HÉ III. 
MAZ évet azek GATE le 0 48 46 
EAT eze ár e e es zt s 11"1 64 
Kaloriája .. .. .. .. — 4400—5090 5060 5000. 
A szén fizikai tulajdonságairól KocH ANnNraL a következőket írja : 
(A szén fénylő fekete, tömött barnaszén, mely a levegőn hamar apró 
szögletes darabokra hasadozik és szétomlik, tetemes pirit és gipsztarta- 
lommal, melyek a szénnek elválási lapjait hártyák és kérgek képében 
bevonják. A vaskéneg fölbomlásánál származó vasoxydhidrát a telepek 
kibúvását vörösbarnává, a fedő és fekürétegeket pedig élénkvörösre meg- 
festi. A telepekből a rétegdűlés irányában mindenütt vasvitriol tartalmú 
források fakadnak, melyekből sok vasokker ülepedik le., 
III. Zsombori rétegek.? IV. öv. Pusztaszentmihályi 
Zsombori szén. rétegek.? 
MZs et SZZEG DdNO Tihói szén. 
Hamu... . — 98—1079 Vesz ez esését ét LDT 
IKaloriájai S3000ZEAZOZTN (Ea ke es ee ST 0 
IRÉM Áá ese za zése tése SOL 
Kaloriája —. - — — 4388 
Fenti adatok az egeresi szenet illetőleg kellőképen tájékoztatnak 
bennünket. A szenet értékes barna szénnek kell nevezni, habár a magas 
kéntartalom meglehetősen hátrányos is. A zsombori rétegek szenei 
megfelelnek az egeresinek, amíg a tihói szén már inkább lignites ter- 
mészetű. 
III. Az egeresi bányaterület. 
Az Almás völgyében szénbányászat jelenleg csak Egeresen folyik. 
Amint a térképből tisztán látható, ezen területen csak az I. öv telepei- 
nek fejtéséről van szó. A rendesen hármas számban előforduló telepek 
közül azonban csak egy  öhet tekintetbe és pedig a középső vagy a 
felső. KocH A. egy fejtésre érdemes telep vastagságát Tamásfalvától 
Bogártelkéig a csapás irányában 70 cm-nek adja meg. Azokon a helye- 
ken, ahol 1 méter vastaggá lesz, 3—4 vékony agyagközbetelepülés által 
4—5 telepre oszlik. KocH a tiszta telepeket seholsem észlelte oly vas- 
1 Jahrb. der k. k. geol. Reichsanstalt Wien, 1875. 166. old. 
2 Jahrb. d. k. k. geol. Reichsanstalt in Wien, 1875. p. 161. 
3 KALECSINSZKY: Ásványszenek. p. 271. 
