GEOLÓGIAI MEGFIGYELÉSEK AZ ERDÉLYRÉSZI BARNASZÉNTERÜLETRŐL. 27 
tagságban, hogy egy rendszeres bányaüzem költséges berendezéseivel 
jelenleg kifizetné magát. A szén bányászata már az ötvenes években 
kezdődött! kevés sikerrel űzött aknamivelés útján. Ilyen primitiv akna- 
míivelés folyt még 1883-ban Egeresnél (Andor- és Fortuna-akna), Ar- 
gyasnál (Elek-akna) és Danknál. Felhagyott aknák és kutatások nyomait 
találta Kocn 1883-ban Bogártelke és Sólyomtelke között, Forgácskútnál 
(Ferenc és József-aknák), N.-Petrinél, Tamásfalvánál, az Almási várrom 
közelében és Nagyalmásnál. 
Weiss TÁDÉ (Az erdélyrészi bányászat rövid ismerte- 
tése, 1891) szerint Egeresnél szabályszerű bányászat csak 1880-ban kez- 
dődött, midőn SiGMorp LaJos ezen terület egy részét birtokába vette, 
miután arra több zártkutatmányt jelentett volt be. Weiss T. szerint 
ezen széntelep helyzete igen kedvező és a szén könnyen értékesíthető, 
mert a területet a kolozsvár-nagyváradi vasút szeli át. KocH ANTAL sze- 
rint (1883) SiGmonp testvérek a szenet kolozsvári szeszfőzdéjükben hasz- 
nálták fel. 1882 óta? a Danktól dél felé csapó Dsalu Techii nyugati és 
keleti lejtőjén több kisebb tárót hajtottak, nevezetesen Argyasnál az 
Ákos-bányát, Egeresnél a Fortuna-bányát, a Szolcsan-bányát, továbbá a 
régi és az uj Istenáldás-bányákat a Pojána északi lejtőjén és végül az 
Andor-bányát a körtvélyesi háthoz közel. Weiss T. szerint annak az oka, 
hogy ezen bányászat fel nem lendülhetett, abban keresendő, hogy a 
széntelepeket tartalmazó területet több magánvállalkozó széjjeldarabolta 
és egyrészt az örökös viszálykodások, másrészt azonban tőkehiány is meg- 
akadályozták a fellendűlést. Böckm JÁNos és GESELL SÁNDOR a kolozs- 
vári SIGMOND testvérek által 1894-ben Argyas, Forgácskút, Dank, Bogár- 
telke és Egeres községekből álló területen kibányászott szén mennyiségét 
11,350 tonnára becsülik. 
IV. A nagyalmást, zsombori és szurduki zártkutatmányok. 
A 2. ábrabeli térképen három terület van zártkutatmánnyokkal le- 
foglalva és feltüntetve: A, B és C, amelyek értékéről véleményt kellett 
mondanom. A szurduki terület (A) 240 zártkutatmánynak megfelelőleg 
13,600 ha-t tesz ki, a zsombori (B) és a nagyalmási (C) 560 zártkutat- 
mány — 30,000 ha. 
I. A nagyalmási zártkutatmányok (0). 
Az előbb elmondottakból következik, hogy az itt található telepek 
mind az I. övhöz és az egeresi bányaterülethez tartoznak. A 2. áb- 
1 KocH A.: Felvételi jelentés. Földtani Közlöny 1883. 
2 Kocn: Az erdélyi medence harmadkorú képződményei. I. rész 1894. 
