34 SCHMIDT KÁROLY 
B) BARNASZÉNELŐFORDULÁS A MAROS MENTÉN 
DÉDA MELLETT, MAROSTORDA VÁRMEGYÉBEN. 
A Marós mentén Szászrégen felett, az erdélyi harmadkorú me- 
dence a csiki, vulkános, Keleterdélyi határhegységgel találkozik. Itt a 
következő formációkat találjuk kifejlődve az idősebbektől a fiatalabbakig : 
1. Kék agyagok kagylóhéjakkal, felső mediterrán kék agyag (miocén). 
9. Részben kövületes homokok és agyagok, szarmata és pontusi rétegek. 
3. Trachit konglomerátok és tufák. 4. Congeriás agyagok és felső pon- 
tusi rétegek (pliocén). 
Amint a 6. ábrán vázolt szelvényből látható, Dédánál a sós 
agyag a fekü, amelyből Maros-oroszfalunál egy  sóskút fakad. Kövüle- 
tek ismeretesek belőle a Dédától északra fekvő patákból és a Bisztra- 
völgy keleti lejtőjéről. A Maros völgyének nyugati partján, Szászrégen- 
től Bisztráig a sarmata-emelet homokkövei és homokos agyagjai vannak 
több helyütt föltárva, ezek fölött csekély vastagságban szürke márgák 
feküsznek, melyek a bennük előforduló kövületek alapján a pontusi 
emelethez tartoznak.! PaPP KáRoryY dr. Galonya puszta 480 m pontjá- 
nál a 109 ÉK dűlésű kékes palában Congeria Banatica és Limnocar- 
dium Syrmiense H. tehát alsó pontusi kagylókat talált. Galonyától kelet 
felé ezen rétegek vulkáni tufák alá merülnek. (7. ábra). A vulkános 
tufákat és konglomerátokat, tovább kelet felé a Toplicavölgy Szekula 
mellékvölgyében, a ditrói Nagypataknál, Borszéknél, stb. pontusi agya- 
gok fedik(?). Barnaszén és lignit a 2., 3. és 4. sz. rétegekből ismeretes, 
míg a sós agyagban nincsen szén. A szarmata-rétegek homokjai és 
agyagjai szenet Disznajó és Maroskövesdnél tartalmaznak. Különösen 
szembeötlőek a szénnyomok a maroskövesdi patak völgyében. Itt a me- 
redek parton a szarmatarétegek, melyeket diluvialis kavicsok födnek, 
többször át vannak metszve. Kissé kelet felé dűlő sárgásbarna homok- 
kövekből állanak, nagy kerek zárványokkal, továbbá szürke homokos 
agyagokból. Bennük ujnyi vastag szenes telepek és szénfoszlányok van- 
nak, továbbá ökölnyi nagyságú szép fényes fekete barnaszéndarabok, 
melyek valószinűleg elszenesedett, a rétegek keletkezésekor bemosott 
fadarabokból keletkeztek. Ilyen feltárást a kövesdi völgyben hármat 
találtam. Vékony széntelepek találhatók Galonyától északra alsópliocén 
kövületes márgákban. A márgák sekélyen északkelet felé dőlnek, hatal- 
mas andezittufa fedi őket. A tufában is található szén. A Bisztravölgy 
1 Vesd össze KocH ANTAL: Az erdélyrészi medence stb. Neogén, 164. old. 
Papp K.: A m. kir. Földt. Int. évi jelentése 1907-ről. (245. oldal.) 
