36 . SCHMIDT KÁROLY 
hátterében a Donkapvölgyben egy kb. 25 cm vastag elnyomott szenes 
telepet láttam a tufában. Hasonló előfordulások ismeretesek a Galonya 
völgyből, továbbá a Ratosnya- és a Zebrakvölgyből. 
A megvizsgált területen kívül lignitelőfordulások ismeretesek a 
felsőpontusi rétegekből, amelyek a tufák fölött feküsznek? A Toplica- 
völgy Szekuli mellékvölgyében, Gyergyó-Toplicától északra a congeriás 
szürke agyagból egy 10 hüvely vastag telep ismeretes. Borszéknél egy 
2:8 m vastag telepet fejtenek és a ditrói Nagypotokban szintén a con- 
geriás agyagokban egy hatalmas lignittelepet tártak föl. A fenti vizsgá- 
lat alapján teljes biztonsággal mondható, hogy a szarmata- és pontusi 
rétegekben, továbbá a vulkános tufában észlelt szénelőfordulások techni- 
kai jelentőséggel nem birnak és hogy a további feltárási munkálatok 
teljesen kilátásnélküliek. Megemlíthető még, hogy 1873-ban a felső Ma- 
ros-völgyből említett barnaszénelőfordulásokat Kemény G. báró megbizásá- 
ból Sruk D. is megvizsgálta (v. ö. Verhandl. d. k. k. geolog. Reichs- 
anstalt in Wien, 1873.), aki arra a meggyőződésre jutott, hogy ezek- 
nek az előfordulásoknak ipari célokra jelentőségük nincs. 
Kelt Baselben, 1908 május 2-án. 
C) FELSŐ KRÉTAKORÚ BARNASZENEK SEBESHELY 
KÖZSÉGBEN, SZÁSZSEBES MELLETT. 
Szászsebestől délre (22. öv XXIV. rov. 1 :75,000) kb. 15 km hossz- 
ban kelet-nyugati irányú krétaképződmények települtek keskeny sáv- 
ban a szászsebesi hegység gneiszére. Ez a krétaképződmény barnaszenet 
tartalmaz. 
Úgy az általános geológiai viszonyokról, mint a szénelőfordulásról 
legjobban tájékoztat HAUER és SraAcHE munkája Erdély geológiájáról. 
A szászsebesi krétakorú lerakodásokat 1899-ben OEBBECKE és BLANKEN- 
HORN ! is megvizsgálták. 
A szászcsór-sebeshelyi krétát továbbá Párry MónR írta le (Földt. 
Közl. 1901). Szászsebes környékének geologiai felvételéről HALAvÁTS 
GyuLna ír a m. kir. Földtani Intézet 1904. és 1905. évi évijelentésében, 
s végül Nopcsa FERENc báró? is ír a Sebesvölgy krétájáról. 
A sebeshelyi krétakorú rétegek a gneiszre diszkordansul települtek. 
A kréta és a gneisz közti határ, amely általánosságban kelet-nyugati 
irányba halad, Sebeshely közelében, egyrészt Lománynál, másrészt Dálnál 
1 V. ö. a nagyszebeni Term. Tud. Társaság közleményeit, továbbá Zeitschr. 
d. deutschen geol. Gesellschaft. 1900. 
2 A m. kir. Földtani Intézet Évkönyve, XIV. kötet, 4. füzet, 1905. 
