38 SCHMIDT KÁROLY 
sajátságos módon dél felé előugrik. A krétarétegek csapása általában 
kelet-nyugati irányú, dőlésük 15—30"7 észak felé. Sok helyt azonban 
ezen település meg van zavarva, így Sebeshely alatt a Sebes jobbpart- 
ján a rétegek csapása észak-déli, dőlésük keleti irányú. A Val. Rekita 
lejtőjén, a völgy alsó részében a rétegek kelet felé dőlnek, tovább fel- 
jebb pedig délkelet felé. Medenceképződésre utaló nyomok nem lelhetők. 
A rétegek a krétakorszak felső szakaszába (turon és szenon) tartoznak. 
Pontos sztratigrafiai tagolás aligha lehetséges. A lerakodások legnagyobb- 
ő 
60 
6, 
"P.0, 
90000 
1000. 
500 
0. 
S 
8 
4 
SZGGSASOS 
02 
4 
ZS 
LONZKÁÉOOR 
CSÁSSESZASSSOER 
09 OXLOSÍRÓ 492 
2940; 
AG 
RSS 
Magyarázat: 1. gneisz; 2. kréta; 3. harmadkor; 4. szénkibúvások területe ; 
5. uszadékszén; 6. a kövületes helyek; 7. a rétegek csapása és dűlése. 
8. ábra. A sebeshelyi felsőkrétakorú szénterület földtani térképe ; 
1 : 100,000 mértékben. 
részt littorális tengeri lerakodások (parti képződmények), amelyek 500 m 
vastagságban vannak feltárva. A felső kréta (turon) alsó része főleg ho- 
mokokból és konglomerátokból áll, amelyek felső részében (így a szász- 
csóri templom melletti árokban) két egymás felett fekvő kövületes pad 
van actaeonellákkal és nerineákkal. A felső részt (szenon) finom szem- 
cséjű homokkövek és márgák jellemzik, melyekben Inoceramus Schmidti 
található. A felső krétának ez a kiképződése az úgynevezett gosau" 
képződményekre jellegzetes. A krétakorú képződményeknek ezen uralkodó 
kiképződésével vele jár a kőzet könnyű elmállása és elhordása. A puha 
rétegekbe mély árkok vannak bevájva. A gneisz határa felé, így a Válea- 
